sou · GXB375 · 2010-01-01 00:00:00 — Med medföljande familjemedlemmar avses i såväl URA som UVA medföljande maka/make/sambo och sådana barn för vilka arbetstagaren har försörjningsplikt. Med make likställs registrerad partner enligt lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap. Med sambo avses person som under äktenskaps- liknande förhållanden eller under förhållanden som liknar registre- rat partnerskap bor tillsammans med arbetstagaren. Med familje- medlemmar som vistas utom tjänstgöringslandet avses i URA och UVA samma personkrets bortsett från att de inte ska vara med- följande. I UVA likställs med makar vidare en person med vilken arbets- tagaren vid förflyttningen till den ort, där bestämmelserna om make ska tillämpas, sammanbor under äktenskapsliknande förhåll- anden eller under förhållanden som liknar registrerat partnerskap . Om sammanboendet vid förflyttningen varat än kan personen likställas med make tidigast då det totala sammanboendet varat . En förutsättning för att den sammanboende då ska likställas med make är att han eller hon flyttat till stationeringsorten på grund av arbetstagarens statione- ring där. Med makar likställs i UVA vidare personer som samman- bor under äktenskapsliknande förhållanden, om de har varit gifta med varandra eller gemensamt har eller har haft barn samt personer som har gemensamt barn och där endera parten är gift med en annan person, under förutsättning att arbetstagaren har gjort vad som är juridiskt möjligt för att upplösa äktenskapet. 1998/99:119 Socialförsäkringens personkrets s. 129. 12Avtal om utlandskontrakt och riktlinjer för anställningsvillkor vid tjänstgöring utomlands, Centrala avtal 2007:1, . 13Avtal om utlandstjänstgöring. Folkbokföring av utsända och europaparlamentariker Som framgår av avsnitt 5.2.3–5.2.5. innehåller Wienkonven- tionerna inte någon definition av familj. Tillämpningen av begreppet varierar från land till land. Det vore en fördel att ha en enhetlig definition av begreppet familj till utsända i statens tjänst som kunde användas i olika sam- manhang. Det skulle då vara tydligt om en familjemedlem till en utsänd alltid eller aldrig skulle omfattas av svensk lagstiftning och svenska kollektivavtal. Det har emellertid inte varit möjligt att ens inom ramen för kollektivavtalen definiera begreppet familj på ett enhetligt sätt. Enligt vår mening bör en definition av familj i folk- bokföringen kunna omfatta alla situationer som regleras i folk- bokföringslagen och inte enbart utsändas familj. Vi har inte heller funnit det möjligt att hitta en definition som kan gälla inom såväl folkbokföringen som annan lagstiftning. En ändring av begreppet kan också få konsekvenser på annan lagstiftning som vi inte haft möjlighet att utreda inom ramen för denna utredning. Med familjmedlemmar bör även för utsända avses samma perso- ner som anses utgöra familj vid bedömning av dubbel bosättning inom landet. Vi återkommer i avsnitt 10.3.4 till vilka personer som anses utgöra familj vid bedömning av dubbel bosättning inom lan- det och till om definitionen av familj i folkbokföringen behöver ändras för att överensstämma med dagens familjeförhållanden när det gäller var en person ska anses bosatt. Som framgår ovan ska 11 § folkbokföringslagen tillämpas på medföljande barn som för skolgång vistas i utlandet på annan ort än den där den utsände är stationerad. 11 § innehåller bestämmelser som innebär att elever som studerar på annan ort ska vara folk- bokförda med sina föräldrar under vissa förutsättningar. Något skäl att ta bort hänvisningen till 11 § finns inte. En förut- sättning för att 11 § ska kunna tillämpas på barnet är att barnet är medföljande. Med detta avses barn som följt med föräldrarna till en ort utomlands och som på grund av sin skolgång där är förhindrat att följa med till föräldrarnas nästa bostadsort vid en omstatione- ring. Om ett barn börjar studera på en ort där den utsände inte är stationerad är bestämmelsen alltså inte tillämplig. Folkbokföring av utsända och europaparlamentariker Förslag: Barn som föds utom landet ska folkbokföras om modern eller fadern är folkbokförd med stöd av de särskilda bestämmelserna om folkbokföring av personer som är utsända i svenska statens tjänst. Om endast fadern är folkbokförd gäller att han dessutom ska vara vårdnadshavare för barnet. Ett barn som adopteras av en person som är utsänd i svenska statens tjänst ska folkbokföras. Som ytterligare förutsättningar ska gälla att adoptionen är giltig i och att barnet är . Ett barn som har vistats utom landet sedan födelsen utan att folkbokföras ska folkbokföras om fadern eller en förälder enligt 1 kap. 9 § som var folkbokförd vid barnets födelse och som omfattas av de särskilda bestämmelserna om folkbokföring av personer som är utsända i svenska statens tjänst blir vårdnadshavare eller om barnet av annan anledning kan anses ha en tillräcklig anknytning till landet. Ett barn som avses i förslagen ovan behöver inte ha uppehållstillstånd eller uppehållsrätt för att folkbokföras. Bedömning: Det saknas skäl att i övrigt folkbokföra den familj som den utsände bildar . Make, partner eller sambo 14 § folkbokföringslagen gäller endast för personer som är folk- bokförda vid avresan. Det finns inte några bestämmelser som inne- bär att medlemmarna i den familj som den utsände bildar utom landet ska folkbokföras. Frågan är om det finns skäl att införa sådana bestämmelser. Som framgår ovan tillämpades den tidigare folkbokföringslagen så att även familj som bildades på utsändnings- orten kunde folkbokföras. Vidare framgår ovan att medlemmar i en familj som bildas utom landet kan omfattas av såväl socialförsäk- ringslagen som kollektivavtalen för utsända. Som framgår ovan anser vi att direktutsända personer, trots deras anknytning till landet genom den immunitet och privilegier de har, inte ska folkbokföras. Det finns än mindre skäl att folkbok- föra make, partner eller sambo till den utsände om familjen bildas under tjänstgöringen utom landet. Folkbokföring av utsända och europaparlamentariker Barn som föds utom landet Med dagens bestämmelser folkbokförs barn till utsända som föds utom landet om modern är folkbokförd. De nackdelar med folk- bokföring av barn födda utom landet som vi redovisar i avsnitt 6.3.2 finns inte för dessa barn. En annan situation är att den utsände inte har någon medföljande familj utan gifter sig eller blir sambo på utsändningsorten och får barn där. Vi anser att barn till utsända bör folkbokföras från födelsen även . Det saknas enligt vår mening skäl för bestäm- melser som gör skillnad mellan utsända män och kvinnor. Det innebär att ett barn som föds utom landet bör folkbokföras om antingen modern eller fadern är fortsatt folkbokförd med stöd av 14 § folkbokföringslagen. Det måste dock krävas att föräldern är vårdnadshavare för att barnet ska folkbokföras från födelsen. Det innebär exempelvis att ett barn som föds av en icke folkbokförd sambo till en utsänd man inte kan folkbokföras vid födelsen. Bestämmelserna kommer naturligtvis att gälla även i lesbiska förhållanden. Om de regeländringar som vi redovisar i avsnitt 6.3.1 genomförs bör även bestämmelsen om folkbokföring av barn födda utom landet av utsända i statens tjänst ändras på det sätt som beskrivs i det avsnittet. I förtydligande syfte bör anges att även barn födda utom landet ska vara levande vid födelsen för att folkbokföras. Någon ändring i sak är inte avsedd. Det förekommer att personer som är utsända i statens tjänst och deras makar adopterar barn i utsändningslandet. I enlighet med de bestämmelser som finns om godkännande av utländska adoptioner kan ett beslut om adoption av barn som adopteras av exempelvis ett diplomatpar bli gällande i . Det kan gälla om adoptionen genomförts i ett land som tillträtt eller i ett annat nordiskt land. I andra fall kan det krävas att Myndigheten för internationella adoptionsfrågor () godkänner adoptionen, se avsnitt 6.1.2. För en sådan familj som är folkbokförd i , men bosatt i ett annat land, gäller att det adopterade barnet enligt 3 § folkbok- föringslagen inte ska folkbokföras förrän det flyttat till . Folkbokföring av utsända och europaparlamentariker En viktig princip är att adopterade barn ska lyda under samma regler som inom familjen födda barn. För de personer som är utsända i statens tjänst måste dagens regler för folkbokföring framstå som ologiska och svårförståeliga. Enligt har en utsänd familj som är bosatt i ett annat land rätt till förmåner oavsett om barnet föds i familjen eller adopteras. Adopterade barn kan inte heller anses vara stadigvarande bosatta i den mottagande staten enligt Wienkonventionerna utan lyder under samma bestäm- melser i konventionerna som övriga familjemedlemmar. Vi kan mot denna bakgrund inte finna några skäl för att i folk- bokföringshänseende behandla adopterade barn till personer som är utsända i statens tjänst annorlunda än barn som föds av sådana personer. En bestämmelse bör därför införas som innebär att barn som adopteras av personer som omfattas av 14 § folkbokförings- lagen ska folkbokföras om adoptionen gäller i . Bestämmel- sen ska gälla även om en ensamstående utsänd adopterar ett barn. Bestämmelsen bör begränsas till att endast avse adoption av barn , det vill säga sådana barn som automatiskt förvärvar svenskt medborgarskap vid adoptionen. Även dessa bestämmelser kommer naturligtvis att gälla även i lesbiska förhållanden. Barn som inte folkbokförs från födelsen De bestämmelser vi föreslår ovan innebär att ett barn som föds av en icke folkbokförd sambo till en utsänd man eller kvinna eller av en icke folkbokförd partner till en utsänd kvinna inte kan folk- bokföras vid födelsen. Dessa barn bör enligt vår mening folkbok- föras under liknande förutsättningar som gäller för barn som föds inom landet men som inte folkbokförs från födelsen, se avsnitt 6.3.4, exempelvis om fadern eller föräldern enligt 1 kap. 9 § efter födelsen blir vårdnadshavare eller om barnet på annat sätt kan anses ha en tillräcklig anknytning till landet. Vi före- slår därför att det införs sådana bestämmelser. Folkbokföring av utsända och europaparlamentariker Vi föreslår i avsnitt 4.4.3 och 4.4.4 att det även i fortsättningen ska finnas en möjlighet att folkbokföra en person trots att han eller hon inte har uppehållstillstånd eller uppehållsrätt om det finns synnerliga skäl för folkbokföring. Undantag görs normalt för utländska adoptivbarn som flyttar in i landet till sina adoptivföräld- rar som är bosatta här. Motsvarande princip bör enligt vår mening gälla om personer som är utsända i svenska statens tjänst föder eller adopterar ett barn i utsändningslandet och som enligt våra förslag ovan ska folkbokföras. Något krav på uppehållstillstånd eller uppe- hållsrätt ska därför inte ställas för folkbokföring av dessa barn. Förslag: I förtydligande syfte ska anges att de särskilda bestäm- melserna om avregistrering av europaparlamentariker endast ska avse dem som är valda i . Bestämmelserna i 20 § folkbokföringslagen innebär att en europa- parlamentariker som har en fortsatt anknytning till landet genom att disponera en bostad här kan välja om han eller hon vill avregi- streras från folkbokföringen vid en flytt till exempelvis . Den som är utsänd för anställning på utländsk ort i svenska statens tjänst ska däremot vara fortsatt folkbokförd i och kan inte välja att i stället avregistreras från folkbokföringen. I ledamotsstadgan14, som träder i kraft , finns nya bestämmelser och allmänna villkor för hur ledamöter ska fullgöra sina åligganden. Av övervägandena till denna stadga framgår att ledamöterna har en speciell situation såtillvida att de inte är skyldiga att vara bosatta på de orter där parlamentet har sin verksamhet. Det innebär enligt vår mening att de måste ha en möjlighet att bosätta sig där om de så önskar. Parlamentarikerna har också enligt rådet en särskild anknytning till den stat där de har blivit valda. har anfört att arbetet i Europaparla- mentet är av sådan speciell karaktär att en definitiv avflyttning i regel är utesluten. Det är enligt regeringen också ofta nödvändigt att företrädarna behåller bostadsanknytningen till sin hemort. 14 beslut av om antagande av Europaparla- mentets ledamotsstadga (2005/684/EG, Euratom). Folkbokföring av utsända och europaparlamentariker Vi bedömer mot denna bakgrund att en europaparlamentariker även ska kunna vara fortsatt folkbokförd i . Det ska fortfarande krävas att han eller hon disponerar en bostad här. Europaparlamentarikern ska dock om han eller hon vill kunna avregistreras. Bestämmelsen är inte uttryckligen begränsad till att gälla enbart europarlamentariker som är valda i landet. Som exempel på en situation som skulle kunna uppstå kan nämnas en europaparlamen- tariker, som är svensk medborgare, men som väljs i . Han eller hon flyttar därefter med sin familj till och de folk- bokförs. Europaparlamentarikern och familjen flyttar därefter till- baka till , eller till ett annat EU-land, men behåller en bostad i . Skälet till att en europaparlamentariker inte ska behöva avregi- streras från folkbokföringen är att de har en särskild anknytning till det land där de har blivit valda. Något skäl att undanta en sådan person som exemplifieras ovan från bestämmelserna om avregi- strering finns därmed inte. Det bör mot bakgrund av den ökande rörligheten och i förtydligande syfte uttryckligen anges i bestäm- melsen att den endast gäller europaparlamentariker som är valda i landet. De särskilda bestämmelserna om avregistrering av europaparla- mentariker gäller för alla parlamentariker, oberoende av medbor- garskap. Det saknas skäl att ändra bestämmelserna i denna del. Bedömning: Några särskilda bestämmelser om folkbokföring av barn till europaparlamentariker behövs inte. Bestämmelserna om avregistrering av familjemedlemmar till europaparlamentariker bör inte ändras. Familjemedlemmar till utsända omfattas av Wienkonventionerna och därmed i stor utsträckning inte av det mottagande landets lagstiftning. Familjemedlemmar till europaparlamentariker omfat- tas däremot av de generella EG-rättsliga bestämmelserna som gäller för alla unionsmedborgare och deras familjemedlemmar, oberoende av medborgarskap. De har således rätt till fri rörlighet och likabe- handling om de flyttar till exempelvis . Folkbokföring av utsända och europaparlamentariker som arbetar i ett EU-land omfattas också av rådets förordning (EEG) nr 1408/71 som innebär en rätt till socialförsäkringsförmå- ner från arbetslandet. Bestämmelser om att även familjen till den som är utsänd i svenska statens tjänst ska vara fortsatt folkbokförd i har funnits i . Det har dessutom funnits bestämmelser om att personer som har vissa uppdrag inom landet inte ska ändra folkbokföringsort. Dessa bestämmelser har dock aldrig omfattat familjen. Något skäl för att familjemedlemmar till europaparlamentariker ska stå kvar i folkbokföringen på samma sätt som familjemedlem- mar till utsända i statens tjänst finns enligt vår mening inte. Om även familjemedlemmarna skulle ha rätt att kvarstå i folkbokförin- gen, trots att de inte omfattas av några särregler som ger skäl för det, skulle sannolikt fler grupper ställa krav på att få vara fortsatt folkbokförda i . Principen om att en person ska vara folk- bokförd där han eller hon faktiskt vistas väger alltså här över. Något undantag från huvudregeln om avregistrering från folkbok- föringen ska därför inte införas. Som framgår av avsnitt 6.3.2 föreslår vi att barn som föds utom landet inte ska folkbokföras. Dock föreslår vi att undantag ska göras för barn som föds utom landet av personer som är utsända i svenska statens tjänst, se avsnitt 8.3.3. I och med att principen är att europaparlamentarikerns familj i utlandet inte ska vara folk- bokförd finns det inte heller skäl att, till skillnad mot vad som gäller enligt dagens bestämmelser, folkbokföra en kvinnlig europa- parlamentarikers barn som föds utom landet. Något skäl att folk- bokföra barn som adopteras under vistelsen i finns inte heller. Några särskilda bestämmelser om folkbokföring av barn till europaparlamentariker behövs således inte. Bedömning: Det saknas skäl att folkbokföra europaparlamenta- rikernas politiska assistenter. har till utredningen lämnat över en skrivelse med en begäran om ett klarläggande att politiska medarbetare till europaparlamentariker har rätt att vara fortsatt Folkbokföring av utsända och europaparlamentariker folkbokförda under en anställningstid om maximalt . Skrivel- sen är författad av gruppledarna för fyra riksdagspartier.15 När skrivelsen författades var flertalet politiska assistenter folkbokförda i . Om assistenterna folkbokfördes i skulle det enligt skrivelsen ställa till problem för parlamentarikerna, för parti- administrationen och för assistenterna. Frågan om folkbokföring av europaparlamentarikernas assisten- ter har senare, med anledning av en motion16, diskuterats i Skatte- utskottet. I motionen yrkades att gav regeringen till känna att det krävdes en lagändring för att tillfälligt anställda politiska rådgivare vid skulle kunna kvarstå i folkbokföringen. hänvisade till Utlandsstationeringsgruppens promemoria17, se också avsnitt 7.3.2, som innehåller en kartlägg- ning av faktorer som försvårade vid utlandsstationering av perso- nal. Promemorian var när behandlade frågan före- mål för beredning i . Mot bakgrund av det anförda ansåg utskottet att ett ställningstagande till ett sådant förslag till ändringar i folkbokföringsreglerna för utlandssvenskar som väckts i motionen borde anstå i avvaktan på resultatet av beredningen i . Utskottet avstyrkte motionen. Ärendet i är inte avslutat. Den skrivelse och den diskussion i vi redovisar ovan avser politiska assistenter till europaparlamentariker. anställde parlamentsledamöterna all sin personal direkt med kontrakt som lydde under nationell rätt. De assistenter som anlitades av europaparlamentarikerna fick anses som anställda av parlamentarikern. Nya bestämmelser om assistenter trädde emel- lertid i kraft . Även i den nya ledamotsstadgan finns bestämmelser som anger att Europaparlamentarikerna har rätt att bistås av medarbetare som de själva fritt har valt. Parlamentet ska ersätta de faktiska kostnaderna för dessa medarbetares anställning. Europarlamentets presidium antog tillämpnings- föreskrifter för ledamotsstadga. Enligt tillämp- ningsföreskrifterna ska ledamöterna bistås av ackrediterade parla- mentsassistenter som anställts vid en av tre 15Se skrivelsen Angående folkbokföringsort för assistenter till svenska europarlamentariker, från gruppledarna (S), (M), () och (C), inkommen , dnr Fi98/1427. 16Se motion 2003/04:Sk377 Utlandsplacerades problem med folkbokföringen. 17Se Faktorer som försvårar vid utlandsstationering av personal; en redovisning av arbetet i Utlandsstationeringsgruppen (N2002/11536/NL) daterad . Folkbokföring av utsända och europaparlamentariker Dessa anställningsavtal ingås och förvaltas direkt av . Ledamöterna ska också bistås av fysiska perso- ner som assisterar dem i den medlemsstat där de blivit valda, nedan kallade lokala assistenter, och som har ingått ett anställningsavtal eller avtal om tillhandahållande av tjänster med ledamöterna. I motsats till lokala assistenter är ackrediterade parlamentsassistenter som huvudregel utlandsstationerade arbetstagare. De arbetar i och utför uppgifter som är direkt kopplade till det arbete som utförs av en eller flera parlaments- ledamöter i deras egenskap av ledamöter i Europaparlamentet.18 Särskilda bestämmelser om anställningsvillkoren för ackredi- terade parlamentsassistenter finns i anställningsföreskrifterna som träder i kraft som ledamotsstadgan.19 Av dessa föreskrif- ter framgår bland annat följande. Med ackrediterade parlamentsassi- stenter avses personer som valts av en eller flera ledamöter och som genom ett direkt anställningsavtal med har till uppgift att i på någon av dess tre arbetsorter direkt bistå ledamoten eller ledamöterna i utövandet av deras uppgifter som ledamöter av ; under ledamöternas ledning och överinseende i ett ömsesidigt förtroende till följd av den valfrihet som avses i artikel 21 i ledamotsstadgan. Ledamöterna får välja ackrediterade parlamentsassistenter även på grundval av politisk samhörighet. för de ack- rediterade parlamentsassistenterna ska löpa ut senast vid utgången av den valperiod under vilken det ingåtts. De ackrediterade parla- mentsassistenterna får lön och andra förmåner från EU. Som anställda av EU omfattas de också av protokollet om immunitet och privilegier som vi behandlar närmare i avsnitt 5.2.6. Det innebär bland annat att de betalar skatt till EU och att de ska vara befriade från nationella skatter på löner och arvoden de får av EU. De särskilda bestämmelserna om folkbokföring av europaparla- mentariker finns eftersom det har bedömts finnas skäl att behandla dem på samma sätt som riksdagsledamöter. De politiska assisten- terna kommer att vara anställda av EU. Vi anser därför att det saknas skäl att behandla politiska assistenter vid Europapar- lamentet på annat sätt än andra anställda inom . Vi föreslår därför inte någon ändring i bestämmelserna. 18Se övervägande 3 och 4 till rådets förordning (EG) nr 160/2009 av om ändring av anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna. 19Rådets förordning (EG) nr 160/2009 av om ändring av anställnings- villkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna. 9 Församling ersätts av distrikt Kyrkobokföringen har sitt ursprung . Den var från bör- jan kyrkans medlemsregister och har därför haft territoriella församlingar som indelningsgrund. Personer som enligt särskilda bestämmelser tillhörde icke-territoriella församlingar kyrkobokfördes dock i stället i dessa församlingar.1 Genom folkbokföringsförordning (1946:469) utfor- mades de grundläggande bestämmelserna om folkbokföring på i princip samma sätt som . Enligt 13 och 14 §§ folk- bokföringsförordning skulle var och en kyrkobokföras i den för- samling (territoriell eller icke-territoriell) och på den fastighet där han eller hon var bosatt. Bestämmelsen i 11 § folkbok- föringslag (1967:198) var likartad. Folkbokföring på fastighet och i församling En person ska enligt 6 § första stycket folkbokföringslagen (1991:481) som huvudregel folkbokföras på den fastighet och i den territoriella församling där han eller hon enligt särskilda bestäm- melser i folkbokföringslagen är att anse som bosatt. I några undan- tagsfall ska dock folkbokföring ske på annan fastighet och i annan församling. I folkbokföringslagen finns vidare bestämmelser som innebär att en person i några situationer kan eller ska folkbokföras endast i 1946:255 med förslag till folkbokföringsförordning, m.m. s. 113 ff. och SOU 1994:44 Folkbokföringsuppgifterna i samhället s. 23 f. Församling ersätts av distrikt Den som saknar känt hemvist och inte kan hänföras till en församling folkbokförs under rubriken utan känt hemvist, men den församling där han eller hon tidigare var folkbokförd ska också registreras. Dessa bestämmelser behandlar vi mer utförligt i avsnitt 10.1.4. Församlingsbegreppet används inom folkbokföringen även för att ange födelsehemort och folkbokföringsort. Av förarbetena till folkbokföringslag framgår att folk- bokföringen borde, för att kunna tillhandahålla nödvändigt under- lag för skiftande samhällsintressen, även i fortsättningen ange inom vilken territoriell församlings område en person skulle anses bosatt. Detta hade särskilt betydelse för de personer som inte kunde knytas till en viss fastighet. Det hade också ett kulturhistoriskt och statistiskt intresse att församlingsindelningen avspeglades i folk- bokföringen.2 Bestämmelsen i 6 § andra stycket folkbokföringslagen innebär att en person som är bosatt på en fastighet som innehåller flera bostadslägenheter ska folkbokföras också på lägenhet. Bestämmel- serna om folkbokföring på lägenhet infördes genom en försöks- verksamhet som inleddes .