sou · GYB359 · 2010-09-01 00:00:00 — i)inleda eller underlätta inledandet av förfaranden för att utverka eventuella nödvändiga interimistiska åtgärder av territoriellt slag som syftar till att säkra utgången av en pågående ansökan om underhållsbidrag, samt j)underlätta delgivning av handlingar.10 Enligt den förklarande rapporten till är det inte möjligt att fastslå vilka slags åtgärder som avses och omfattningen av dessa. Alla fördragsslutande stater har olika natio- nella system och det måste därför finnas en viss flexibilitet. Det är dock inte fråga om frivilliga åtgärder, flexibiliteten ligger i hur uppgifterna ska fullgöras.11 Skyldigheten att vara behjälplig med att fastställa föräldraskap när detta krävs för indrivningen av underhållet (punkten h) innebär enligt den förklarande rapporten att centralmyndigheten är skyldig att hjälpa sökanden med nödvändiga förfaranden för ett genetiskt 8Se not 7. 9För underhållsförordningens del utan att det påverkar tillämpningen av rådets förordning (EG) nr 1206/2001 av om samarbete mellan medlemsstaternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur, EGT L 174, 27.6.2001, s. 1. 10För underhållsförordningens del utan att det påverkar tillämpningen av Europaparla- mentets och rådets förordning (EG) nr 1393/2007 av om delgivning i medlemsstaterna av rättegångshandlingar och andra handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur (delgivning av handlingar), EUT L 324, 10.12.2007, s. 79. 11Se Explanatory Report (Conv. ), paragraph 123–124. Som ett minimum bör centralmyndigheten ge kontakt- uppgifter till behöriga laboratorier i den anmodade staten, ge råd- givning om innehållet i nationell rätt till den underhållsberättigade eller till centralmyndigheten i den begärande staten eller hänvisa den underhållsberättigade till behöriga myndigheter. Nästa nivå av hjälp kan innebära hjälp med att ta fram relevanta dokument i fråga om fastställelse av föräldraskap genom presumtion, försök att få fram en frivillig bekräftelse av faderskapet efter en begäran om att kontakta en presumtiv far, initiering av en juridisk process för fastställande av faderskap eller hjälp med arrangemang för ett frivilligt DNA-test av en presumtiv förälder.12 De under punkterna a–j ovan uppräknade uppgifterna får, i den mån det är möjligt enligt medlemsstatens/den fördragsslutande statens lag, utföras av offentliga organ eller andra organ som står under tillsyn av behöriga myndigheter (artikel 51.3 i underhålls- förordningen och artikel 6.3 ). åläggs inte att utöva befogenheter som bara får utövas av rättsliga myndigheter enligt den anmodade statens lag (artikel 51.4 i underhållsförordningen och artikel 6.4 ). får begära fullmakt av sökanden bara om centralmyndigheten ska agera på sökandens vägnar vid rättsliga förfaranden eller inför myndighet, eller om centralmyndigheten avser att utse en företrädare för detta ändamål (artikel 52 i underhållsförordningen och artikel 42 ). kan också göra framställningar till en annan centralmyndighet om s.k. särskilda åtgärder (artikel 53.1 i underhållsförordningen och artikel 7.1 ). Det kan t.ex. handla om bistånd med att hitta den underhålls- skyldige eller att ta fram uppgifter om dennes ekonomiska förhållanden när ingen ansökan handläggs. En centralmyndighet som får en sådan framställning ska vidta lämpliga åtgärder om den är övertygad om att det är nödvändigt för att bistå en potentiell sökande att göra en ansökan eller för att avgöra om ett sådant förfarande bör inledas. får även vidta särskilda åtgärder i fråga om mål och ärenden om indrivning av underhåll med internationella inslag som pågår i den begärande staten (artikel 53.3 i underhålls- förordningen och artikel 7.2 ). 12 Se Explanatory Report (Conv. ), paragraph 171 och 174–175. skulle t.ex. kunna vara fråga om ett verkställighetsärende vid där båda parterna har hemvist i . Den bidragsskyldiges inkomst från och/eller tillgångar i ett annat land är av intresse vid beräkningen av förbehållsbeloppet. Det internationella inslaget kan också bestå i att det krävs uppgifter från ett utländskt vittne.13 Av underhållsförordningen framgår dessutom vilka uppgifter som ska eftersökas vid framställningar om särskilda åtgärder och vilka av de uppgifter som kommer fram som ska vidarebefordras (artikel 53.2). Det uppställs också ett krav på att centralmyndig- heten ska använda formulär för sina framställningar (artikel 53.4). Varje centralmyndighet ska bära sina egna kostnader och får inte ta ut någon avgift från sökanden, utom för exceptionella kostna- der i samband med en framställning om en särskild åtgärd (artikel 54 i underhållsförordningen och artikel 8 Haag- konvention). Enligt den förklarande rapporten till konventionen kan det handla om kostnader som uppstår när andra myndigheter blir inblandade, t.ex. vid utredning av den underhållsskyldiges finansiella situation.14 Möjligheten att ta ut en avgift förutsätter att sökanden i förväg har godkänt att tjänsterna tillhandahålls till denna kostnad (se nämnda artiklar). I underhållsförordningen har ett tillägg gjorts om att kostnader som hänför sig till fastställandet av var den underhållsskyldige befinner sig inte anses vara exceptionella kostnader. Så skulle däremot kunna vara fallet enligt enligt den förklarande rapporten.15 Ansökningar beträffande frågor i underhållsförordningen och kan göras antingen genom centralmyndig- heten eller direkt till behörig myndighet i en viss stat (direkta ansökningar behandlas i kapitel 10). Om en ansökan görs genom en centralmyndighet har sökanden rätt till hjälp i större utsträckning och instrumentens samarbetssystem kommer mer till sin rätt. En person som vill göra en ansökan med hjälp från en central- myndighet ska vända sig till centralmyndigheten i den stat där han eller hon är bosatt (artikel 55 i underhållsförordningen och 13Se Explanatory Report (Conv. ), paragraph 208. 14Se Explanatory Report (Conv. ), paragraph 224. 15Se Explanatory Report (Conv. ), paragraph 224. artikel 9 ). Denna centralmyndighet har sedan att vända sig till centralmyndigheten i den stat där åtgärden ska göras gällande. Det har anförts att bosättning när det gäller att avgöra om en person har rätt att ansöka om hjälp hos en centralmyndighet, bör tolkas mindre strikt än anknytningskriteriet hemvist (se avsnitt 4.7). En sökandes blotta närvaro på det berörda territoriet bör dock inte räknas som bosättning.16 I båda instrumenten finns en uppräkning av vilka ansökningar en underhållsberättigad person, som vill att underhållsbidrag ska drivas in enligt underhållsförordningen respektive , kan göra i en begärande stat (artikel 56.1 i underhållsförordningen och artikel 10.1 Haagkonven- tion), nämligen ansökan om a)erkännande eller erkännande och verkställbarhetsförklaring av ett avgörande,17 b)verkställighet av ett avgörande som meddelats eller erkänns i den anmodade staten,18 c)erhållande av ett avgörande i den anmodade staten, om det inte finns något tidigare avgörande, inklusive i förekommande fall fastställande av föräldraskap,19 d)erhållande av ett avgörande i den anmodade staten, om ett avgörande som har meddelats i en annan stat än den anmodade staten inte kan erkännas och förklaras verkställbart – såvitt avser , på grund av att det saknas en 16Se punkten 32 i ingressen till underhållsförordningen, artikel 9 och Explanatory Report (Conv. ), paragraph 228. 17Enligt den förklarande rapporten är det underförstått att avgörandet måste ha meddelats i en fördragsslutande stat, men det behöver inte ha meddelats i den begärande staten, se Explanatory Report (Conv. ), paragraph 240. 18Enligt den förklarande rapporten omfattar denna punkt även det fallet att ett avgörande från en icke-fördragsslutande stat har erkänts i den anmodade staten enligt ett annat förfarande än enligt konventionen, se Explanatory Report (Conv. ), paragraph 243. 19Enligt den förklarande rapporten innebär denna punkt och artikel 10.3 i konventionen att det är en fråga för nationell lag i varje fördragsslutande stat att avgöra under vilka omständig- heter dess myndigheter är behöriga att fastställa föräldraskap och rättsverkningarna av ett sådant beslut. Tillämplig lag för fastställande av föräldraskap kan variera, t.ex. nämns forum- landets lag, hemvistlandets lag eller lagen i det land där någon av parterna eller barnet är medborgare. Se Explanatory Report (Conv. ), paragraph 248 och 250. grund för erkännande och verkställighet enligt artikel 20 eller av de skäl som anges i artikel 22 b eller e,20 e)ändring av ett avgörande som har meddelats i den anmodade staten, samt f)ändring av ett avgörande som har meddelats i en annan stat än den anmodade medlemsstaten. Vidare anges vilka ansökningar en underhållsskyldig person, mot vilken det finns ett avgörande om underhållsskyldighet, kan göra i en begärande stat (artikel 56.2 i underhållsförordningen och artikel 10.2 ), närmare bestämt ansökan om a)erkännande av ett avgörande som leder till uppskjutande eller begränsning av verkställigheten av ett tidigare avgörande i den anmodade staten, b)ändring av ett avgörande som meddelats i den anmodade staten, samt c)ändring av ett avgörande som meddelats i en annan stat än den anmodade staten. Om inte annat följer av förordningen eller konventionen ska ansökningarna handläggas enligt lagen i den anmodade staten och omfattas av de regler om behörighet som är tillämpliga där (artikel 56.4 i underhållsförordningen och artikel 10.3 ). För ansökningar enligt artikel 56 i underhållsförordningen gäller att rättsligt bistånd med att väcka talan inför en myndighet eller en domstol och representation vid domstol ska tillhandahållas av centralmyndigheten i den anmodade medlemsstaten, direkt eller genom offentliga myndigheter eller andra organ eller personer (artikel 56.3 och artikel 45 b). En ansökan ska göras på formulär enligt underhållsförordningen (artikel 57.1 och bilaga VI eller VII), respektive får göras med användning av formulär enligt 20 Av artikel 20 följer att ett avgörande som meddelats i en fördragsslutande stat ska erkännas och verkställas under vissa förutsättningar, bl.a. om svaranden hade hemvist i ursprungsstaten när talan väcktes. I artikel 22 finns skälen för att vägra erkännande och verkställighet; b) om avgörandet har utverkats genom svikligt förfarande i samband med rättegången och e) om svaranden har uteblivit eller inte varit företrädd vid förfarandet i ursprungsstaten. (artikel 11.4). Avsikten är att formulären ska minska översättnings- kostnaderna och underlätta centralmyndigheternas kommunika- tion. För konventionens del finns instruktioner till formulären i en handbok som utarbetas av permanenta byrå.21 Vidare anges uttryckligen i underhållsförordningen och vilka uppgifter som ska finnas med i ansökan (artikel 57.2–4 i underhållsförordningen och artikel 11.1–2 ). Den ska åtföljas av alla nödvändiga kompletterande uppgifter eller dokumentation, inklusive handlingar som gäller sökandens rätt till rättshjälp respektive kostnadsfritt rättsligt bistånd (artikel 57.5 i underhållsförordningen och artikel 11.3 ). i den begärande medlemsstaten ska bistå sökanden med att se till att ansökan innehåller nödvändig information och de handlingar som behövs (artikel 58 i underhålls- förordningen och artikel 12 ). Det är därefter centralmyndighetens uppgift att vidarebefordra ansökan till centralmyndigheten i den anmodade staten. i den anmodade staten ska bekräfta mottagandet till den begärande staten samt informera om vilka åtgärder som vidtagits eller planerats.22 Kommunikationen ska ske med användande av formulär.23 Även namn och kontakt- uppgifter på ansvarig person eller enhet ska förmedlas. anges också att centralmyndigheten i den begärande staten på begäran av centralmyndigheten i den an- modade staten ska tillhandahålla en fullständig kopia av eventuella handlingar.24 från bekräftelsen ska den anmodade centralmyndigheten informera om ansökans handläggningsmässiga status.25 Ärendet ska behandlas så snabbt som dess beskaffenhet tillåter och centralmyndigheterna ska använda sig av de snabbaste och mest effektiva kommunikationsmedlen som står till deras förfogande. En anmodad centralmyndighet får bara vägra att 21Se Draft practical handbook for caseworkers under the 2007 Child Support Convention (Prel. Doc. No 4 of 2009), kapitel 15, s. 205 ff. finns tillgänglig på hemsida, . En uppdaterad version av handboken förväntas komma . 22Inom enligt underhållsförordningen och enligt Haag- konvention. 23Se formulär VI, VII och VIII i underhållsförordningen och formulär i bilaga 1 och 2 . 24Som anges i artiklarna 16.3, 25.1 a, b och d, 25.3 b och 30.3. 25Inom enligt underhållsförordningen och enligt . Tidsfristerna är avsedda att säkerställa en effektiv handläggning. behandla en ansökan om det är uppenbart att förordningens respektive konventionens krav inte är uppfyllda. Den ska då informera den begärande centralmyndigheten om skälen för vägran (enligt underhållsförordningen ska detta ske på bilaga IX). Detsamma gäller om en ansökan inte kompletteras på begärt sätt.26 En uttrycklig ambition med är att modern teknik ska kunna utnyttjas. Samarbetssystemet är avsett att vara så flexibelt att det kan utvecklas i takt med att behoven ändras och ytterligare tekniska framsteg skapar nya möjligheter (se ingressen till konventionen). Detta återspeglas i artikel 13, enligt vilken ansökningar som görs genom centralmyndigheterna och handlingar eller uppgifter som bifogas eller tillhandahålls inte kan bestridas av svaranden enbart med hänvisning till det kommunika- tionsmedel eller kommunikationssätt som har använts mellan de berörda centralmyndigheterna. Svaranden får således finna sig i den form som handlingarna överförs till den anmodade central- myndigheten. I den förklarande rapporten framhålls emellertid att den behöriga myndigheten i den anmodade staten alltid kan begära en bestyrkt kopia av dokumenten enligt artikel 25.2 och att natio- nell rätt i fråga om bevisning fortfarande gäller.27 Bestämmelsen har ingen direkt motsvarighet i underhållsförordningen. 9.4Uppgifter till centralmyndigheten och centralmyndighetens behandling av uppgifter Varje svensk medborgare har i enlighet med offentlighetsprincipen rätt att ta del av allmänna handlingar (2 kap. 1 § tryckfrihets- förordningen). Utländska medborgare är likställda med svenska i detta avseende (14 kap. 5 § andra stycket tryckfrihetsförord- ningen). Rätten att ta del av allmänna handlingar får bara inskrän- kas om det är påkallat med hänsyn till vissa specifika intressen, däribland till skyddet för enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden (2 kap. 2 § tryckfrihetsförordningen). En begränsning av rätten att ta del av allmänna handlingar ska anges i en särskild 26Inom enligt underhållsförordningen respektive enligt , om inte har bestämts av den anmodade centralmyndigheten. 27Se Explanatory Report (Conv. ), paragraph 352. lag, OSL, eller i annan lag som OSL hänvisar till. Om det kan antas att en uppgift i en allmän handling inte får lämnas ut på grund av en sekretessbestämmelse får en myndighet göra en särskild anteckning om detta, en s.k. sekretessmarkering (5 kap. 5 § OSL). En myndighet ska på begäran av en annan myndighet lämna uppgift som den förfogar över, om inte uppgiften är sekretess- belagd eller det skulle hindra arbetets behöriga gång (6 kap. 5 § OSL). En uppgift för vilken sekretess gäller enligt denna lag får inte röjas för enskilda eller för andra myndigheter i andra fall än som anges i OSL eller i lag eller förordning som OSL hänvisar till (8 kap. 1 § nämnda lag). Sekretess hindrar inte att en uppgift lämnas till en enskild eller till en annan myndighet, om det är nödvändigt för att den utlämnande myndigheten ska kunna fullgöra sin verksamhet (10 kap. 2 §). Sekretess hindrar inte heller att en uppgift lämnas till en annan myndighet, om uppgifts- skyldighet följer av lag eller förordning (10 kap. 28 § första stycket). I detta sammanhang bör även den s.k. generalklausulen (10 kap. 27 §) noteras. Den innebär att en sekretessbelagd uppgift får lämnas till en myndighet om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda. Det finns dock undantag, bestämmelsen gäller t.ex. inte inom eller inom hälso- och sjuk- vården (andra stycket samma paragraf). En primär sekretessbestämmelse är en bestämmelse om sekretess som en myndighet ska tillämpa på grund av att bestämmelsen riktar sig direkt till myndigheten, omfattar en viss verksamhetstyp eller ärendetyp som hanteras hos myndigheten, eller omfattar vissa uppgifter som finns hos myndigheten. En sekundär sekretessbestämmelse är en bestämmelse om sekretess som en myndighet ska tillämpa på grund av en bestämmelse om överföring av sekretess (3 kap. 1 § OSL). En uppgift för vilken sekretess gäller enligt OSL får inte röjas för en utländsk myndighet eller en mellanfolklig organisation, om inte utlämnande sker i enlighet med särskild föreskrift i lag eller förordning, eller om uppgiften i motsvarande fall skulle få lämnas ut till en svensk myndighet, och det enligt den utlämnande myndighetens prövning står klart att det är förenligt med svenska intressen att uppgiften lämnas till den utländska myndigheten (8 kap. 3 §). Frånsett fall där någon lag eller förordning reglerar uppgiftslämnandet ska den svenska myndigheten göra en diskre- tionär bedömning av en utländsk myndighets begäran att få del av Av betydelse är bl.a. vilka relationer har till det land det gäller och vilka relationer som finns mellan den svenska och den utländska myndigheten. Vid bedömningen av vad som är svenska intressen får beaktas bl.a. intresse av inter- nationellt samarbete med organet i fråga.28 I det följande ges en redogörelse för de sekretessbestämmelser som är aktuella för de myndigheter som kan komma i kontakt med uppgifter som rör underhållsfrågor. De myndigheter som berörs är , allmän domstol, , överförmyndaren, och . Sekretess gäller hos för uppgift om en enskilds hälsotillstånd eller andra personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i ärende enligt lagstift- ningen om bl.a. allmän försäkring, allmän pension, handikapp- ersättning och vårdbidrag eller annan ekonomisk förmån för enskild (28 kap. 1 § OSL). Detsamma gäller verksamhet som avser registrering av enskilda, för uppgift om en enskilds personliga förhållanden som myndigheten har fått från (om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs). Under begreppet personliga förhållanden faller bl.a. uppgifter om en persons adress men även uppgifter om den enskildes ekonomi kan omfattas.29 Av förordningen (1980:995) om skyldighet för Försäkrings- kassan och att lämna uppgifter till andra myndigheter följer att , utöver vad som annars följer av lag eller förordning, är skyldig att lämna uppgifter till andra myndigheter enligt förordningen (1 §). ska t.ex. på begäran lämna uppgifter om enskildas adress, deras arbetsgivares namn och adress samt enskildas ekonomiska för- hållanden och den tidsperiod en utgiven ersättning avser till bl.a. om uppgifterna behövs i ett ärende där (3 §). 1981/82:186 s. 58 f. 1979/80:2 del A s. 84. Om en domstol i sin rättskipande eller rättsvårdande verksamhet får en sekretessbelagd uppgift från en domstol eller en annan myndighet, blir sekretessbestämmelsen som regel tillämplig på uppgiften även hos den mottagande domstolen (43 kap. 2 § OSL). Som exempel kan nämnas att en sekretessbelagd sjukjournal behåller sekretessen i domstolen (sekundär sekretess). Den sekun- dära sekretessen gäller bara om uppgiften kommer från den myn- dighet där sekretessen gäller primärt. En handling med identiska uppgifter som lämnas in till domstolen t.ex. av en enskild part om- fattas därför inte av den sekundära sekretessen. Sekundär sekretess gäller inte om det finns en sekretessbestämmelse till skydd för samma intresse som är tillämplig på uppgiften hos den mottagande domstolen (primär sekretess). Primär sekretess finns t.ex. i 36 kap. 1 § andra stycket OSL. Sekretess gäller hos domstol för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om en part begär det och det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs, och uppgiften förekommer i bl.a. äktenskapsmål och mål och ärenden enligt FB.30 Särskilda bestämmelser gäller i fråga om sekretessbelagda uppgifter som förs fram vid en offentlig förhandling och när det gäller förordnande om sekretess för uppgift i dom eller beslut.31 Sekretess gäller hos bl.a. i mål eller ärende om utsökning och indrivning för uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men (34 kap. 1 § OSL). Sekretessen gäller dock inte uppgift om förpliktelse som avses med den sökta verk- ställigheten i ett pågående mål, eller i ett avslutat mål om verk- ställighet för någon annan förpliktelse söks eller om verkställighet tidigare sökts och uppgiften inte är äldre än . Sekretess gäller inte heller beslut i mål eller ärende. 30 För vissa ärenden enligt FB gäller sekretess utan att parten behöver begära det, förutsatt att det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs. Så är fallet i ärenden om adoption enligt 4 kap., godmanskap enligt 11 kap. 4 § och om förvaltarskap (36 kap. 1 § första stycket OSL). 31 Se 43 kap. 5 och 8 §§ OSL. motsvarande förutsättningar gäller sekretess i verksamhet som avser förande av eller uttag ur utsöknings- och indrivningsdata- basen enligt lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i Krono- fogdemyndighetens verksamhet för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden som har tillförts data- basen (2 § samma kap.). Om har godkänt ett avtal om detta med en annan stat eller med en mellanfolklig organisation, gäller sekretess hos en myndighet i verksamhet som avses i 1–3 §§ för sådan uppgift om enskilds personliga eller ekonomiska för- hållanden som myndigheten förfogar över på grund av avtalet (4 § samma kap.). Någon bestämmelse i OSL som särskilt tar sikte på Krono- fogdemyndighetens handläggning i mål om betalningsföreläggande och handräckning finns inte. Sekretess gäller hos överförmyndaren i ett ärende enligt föräldra- balken för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde lider skada eller men (32 kap. 4 § OSL). Sekretess gäller inom för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men (26 kap. 1 § första stycket OSL). Sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i verksamhet som avser folkbokföringen eller annan liknande registrering av befolkningen (22 kap. 1 § första stycket första punkten OSL). Vidare gäller sekretess i verksamhet som avser bestämmande av skatt eller som avser taxering eller i övrigt fastställande av underlag för bestämmande av skatt för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden (27 kap. 1 § OSL). Motsvarande sekretess gäller även för vissa i 2 § samma kap. uppräknade ärenden, bl.a. revision eller annan kontroll i fråga om skatt. Sekretessen gäller i den utsträckning har godkänt ett avtal om detta med en annan stat eller med en mellanfolklig organisation i ärende om handräckning eller bistånd som en svensk myndighet lämnar åt en myndighet eller något annat organ i den staten eller inom den mellanfolkliga organisationen i verksamhet som motsvarar den som avses i 1–4 §§ (5 § första stycket samma kap.).