sou · GYB31 · 2010-01-14 00:00:00 — För de fall då den skadeståndsskyldige har ett korrekt namn på den juridiska person som är berättigad till brottsskadeståndet finns det möjligheter att söka efter girokonton via PlusGirots och Bankgirocentralens webbplatser. Det är dock oklart hur allmänt känt detta är. 2.4.2Några möjliga betalningsmetoder när kontonummer saknas Genom har utredningen uppmärksammats på att det blivit ännu besvärligare att utan föregående kontakt med målsäganden frivilligt betala ett brottsskadestånd. Detta beror på att det är möjligt att betala genom s.k. postanvisning. Med hjälp av en postanvisning kunde man tidigare skicka pengar till en mottagare utan några andra uppgifter än mottagarens namn och adress. Den som ville betala kunde gå till och få en postanvisning utställd på mottagaren. levererade sedan postanvisningen till mottagarens adress. Högsta tillåtna belopp per postanvisning var dock och avgiften för utställandet uppgick till 90 kronor.15 Som en följd av att svenska folkets bank- och betalningsvanor förändrades och upphävdes dock lagen (2001:1276) om grundläggande kassaservice och lades ned och avvecklades under andra halvåret 2008.16 I samband med detta försvann också postanvisningarna. Nedan följer en redogörelse av några alternativa betalningsmetoder som finns kvar för den som vill betala till någon men som till exempel inte har fått något konto anvisat att sätta in pengarna 15PTS rapport , sid. 31. 2006/07:55, bet. 2006/07 TU16, rskr. 2006/07:205. på.17 Gemensamt för dessa betalningsmetoder är dock att de kräver tillgång till i vart fall vissa uppgifter om målsäganden. Enligt utredningen är ingen av de beskrivna betalningsmetoderna något särskilt bra alternativ för betalning av brottsskadestånd. Postväxeln (förekommer även under benämningen bankväxel) är en form av skuldebrev som går att köpa hos bankerna. En postväxel måste alltid vara utställd på en viss person. Om man vid köpet inte är säker på vem som ska ha postväxeln går det bra att ställa ut postväxeln på sig själv och sedan skriva till exempel överlåtes på och mottagarens namn på postväxeln och signera den. Postväxeln anses då överlåten på mottagaren som kan lösa in postväxeln. Den person som postväxeln är utställd på måste som regel kunna legitimera sig för att lösa in postväxeln. Att köpa en postväxel kan vara förenat med en mindre avgift. Även inlösen av en postväxel kan vara avgiftsbelagt, dock främst då inlösen sker på en annan bank än den utfärdande. Postväxlar används vanligen för att undvika kontanthantering av stora summor vid till exempel köp av bilar och andra dyrare varor. Förutsatt att den skadeståndsskyldige har målsägandens namn och adress skulle det således vara möjligt att köpa en postväxel utställd på målsäganden och skicka till denne. Jämfört med postanvisningen har dock postväxeln den nackdelen att den skadeståndsskyldige själv måste leverera postväxeln till målsäganden. Vidare uppkommer nackdelar i bevishänseende eftersom den skadeståndsskyldige inte automatiskt får något bevis på att betalning har skett. En postväxel utställd på målsäganden kan dessutom inte lösas in av någon annan än målsäganden. Det innebär att det uppstår problem om den skadeståndsskyldige inte lyckas förmedla postväxeln eftersom han eller hon då inte har någon möjlighet att själv lösa in postväxeln och återfå pengarna. Postväxeln framstår därför som ett olämpligt alternativ för betalning i de fall då den skadeståndsskyldige och målsäganden inte har etablerat någon kontakt. 17 Frågan om möjliga betalningsmetoder har diskuterats med en handläggare på Konsumenternas Bank- och vilket är en opartisk stiftelse som lämnar information och vägledning till konsumenter i frågor som rör banker, fondbolag och andra finansiella institut. En penningöverföringstjänst, som till exempel erbjuds av Western Union, innebär i detta sammanhang en avgiftsbelagd tjänst tillhandahållen av ett företag som förmedlar pengar mellan betalare och mottagare utan att medlen skickas från eller sätts in på någon parts bankkonto. Tjänsten fungerar oftast så att den som skickar pengarna betalar hos någon av penningöverföringstjänstföretagets agenter och meddelar vem mottagaren är. Förutsatt att mottagaren kan förevisa ID-handlingar hos någon annan av företagets agenter, kan mottagaren sedan ta ut pengarna var som helst i världen. Det kan i vissa fall också krävas att mottagaren måste uppge ett referensnummer som betalaren fått vid insättningen för att få ut pengarna. Penningöverföringstjänster används ofta för att på ett enkelt, snabbt och i det sammanhanget relativt prisvärt sätt skicka pengar utomlands. Tjänsterna har också kommit att bli ökända för att användas i illegitima sammanhang. För att en målsägande ska få vetskap om och tillgång till en överföring krävs som framgått att målsäganden på något sätt får information om överföringen av den skadeståndsskyldige. För att avse betalningar inom riket utgör tjänsterna dessutom ett ganska dyrt alternativ. Med hjälp av en elektronisk plånbok, som till exempel erbjuds av PayPal och Paynova, kan man skicka betalningar till andra personer utan tillgång till några andra uppgifter än mottagarens e-postadress. För att använda en elektronisk plånbok måste man som regel registrera ett konto hos plånboksföretaget och betala in en summa pengar till sin plånbok. Pengarna kan sedan användas för betalning av varor och tjänster på Internet eller för betalning till andra. Med hjälp av mottagarens e-postadress kan en betalning skickas till mottagaren. Mottagaren aviseras om betalningen via sin e-postadress och måste öppna ett eget konto hos plånboksföretaget för att kunna ta emot betalningen. Att använda en elektronisk plånbok kräver således ett visst teknikkunnande samt tillgång till e-postadress och Internet för såväl betalaren som mottagaren. Tjänsten utgör ett bra alternativ för den som vill köpa varor över Internet utan att lämna ut kreditkorts- eller bankkontonummer, men den utgör knappast något lämpligt alternativ för betalning av brottsskadestånd. Om den skadeståndsskyldige trots vilja och förmåga att betala inte lyckas fullgöra sin betalningsskyldighet gentemot målsäganden kan det i vissa fall finnas förutsättningar att nedsätta pengarna hos eller någon av landets länsstyrelser. Sannolikt känner få till möjligheterna att sätta ned pengar eftersom inget av nedsättningsinstituten utnyttjas i någon större omfattning. Det är dock betydligt vanligare med nedsättningar hos än hos . Det går att nedsätta pengar, ställa pant eller säkerhet hos enligt 3 kap. 6 § utsökningsbalken. En nedsättning hos ska avse en specifik icke lagakraftvunnen dom och kan ske såväl innan som efter att det getts in en ansökan om verkställighet. Syftet med en nedsättning hos är normalt att stoppa eventuell verkställighet i avvaktan på överprövning. För att nedsättningen ska hindra verkställighet måste det nedsatta beloppet täcka aktuellt fordringsbelopp jämte ränta fram till och med nedsättningsdagen. Det nedsatta beloppet ska även täcka eventuella förrättningskostnader som kan väntas uppkomma. Nedsättningen måste göras utan förbehåll och anses innebära en villkorlig betalning av skulden. En nedsättning hos stoppar dock inte ränteberäkningen på det sätt som en nedsättning hos enligt lagen om nedsättning av pengar hos myndighet gör. sätter in de nedsatta medlen på ett räntebärande konto. Om domen vinner laga kraft eller efter överklagande fastställs genom dom som vinner laga kraft, tillkommer medlen borgenären. Medlen behöver då inte utmätas för att borgenären ska få lyfta dem och de ska inte heller betraktas som utmätta. Eventuell mellanskillnad mellan på kontot upplupen ränta och enligt domen löpande ränta efter nedsättningsdagen är gäldenären, dvs. den som gjort nedsättningen, fortfarande skyldig att betala. Enligt utnyttjas denna form av nedsättning mycket sparsamt och så gott som uteslutande i samband med tvistemål. När en nedsättning görs antecknas denna i ett allmänt diarium hos . Det finns ingen koppling mellan det allmänna diariet och verkställighetsregister. skickar en kopia på nedsättningsbeslutet för kännedom till parterna som härigenom får kunskap om att en nedsättning skett. När domen vunnit laga kraft hör oftast någon av parterna av sig till . Eftersom det är ganska ovanligt att nedsättning görs brukar det vara enkelt för handläggare att hålla reda på ärendena. Det handlar, enligt uppgift från , nästan uteslutande om större företag som i samband med civilrättsliga tvister nedsätter mycket stora belopp i syfte att undvika offentliggörande. En betalningsskyldig person kan enligt lagen (1927:56) om nedsättning av pengar hos myndighet nedsätta det belopp som han eller hon enligt en förfallen fordran är skyldig att betala till en borgenär bland annat om borgenären vägrar ta emot betalning eller om borgenären är borta, sjuk eller av någon annan av borgenären beroende omständighet hindrad att motta betalning. Nedsättning får också ske om den betalningsskyldige inte vet eller bör veta vem som är borgenär. Lagen om nedsättning av pengar hos myndighet ger inte någon rätt att nedsätta ett tvistigt belopp i avvaktan på att tvisten har lösts. För att få nedsätta pengar ska man med andra ord anse sig vara betalningsskyldig. I och med att nedsättningen fullgjorts anses den betalningsskyldige ha betalat beloppet till borgenären. Det innebär att eventuell ränta slutar löpa vid nedsättningen. Den betalningsskyldige kan göra ett förbehåll vid nedsättningen som ger honom eller henne rätt att återta pengarna. Om den betalningsskyldige sedan återtar pengarna anses det som om nedsättning aldrig gjorts. Efter det att borgenären gjort anspråk på pengarna hos kan ett eventuellt återtagandeförbehåll inte längre göras gällande utan att borgenären samtycker till det eller att borgenärens anspråk ogillas genom en lagakraftvunnen dom. Den som vill nedsätta pengar ska ge in en ansökan till någon av landets länsstyrelser. Den aktuella fattar beslut i ärendet när ansökan kommit in och pengarna betalats in på konto. Om beslutar att ta emot pengarna sätts dessa in på ett räntebärande konto. Upplupen ränta på beloppet betalas ut till den som får lyfta pengarna. Den betalningsskyldige är själv skyldig att underrätta borgenären om att nedsättning gjorts. Det belopp som blivit nedsatt står sedan till borgenärens förfogande från nedsättningen. Även om den betalningsskyldige inte gjort något återtagandeförbehåll får han eller hon ta ut pengarna efter det att passerat, förutsatt att borgenären inte gjort anspråk på pengarna och frågan om rätten till pengarna inte är beroende av någon prövning. Om någon ansökan att ta ut pengarna inte kommit in till från beslutet om nedsättning tillfaller pengarna staten. 2.5Om domen eller strafföreläggandet hamnar hos En målsägande som tilldömts brottsskadestånd kan, som angetts ovan, ansöka om verkställighet hos redan innan domen vunnit laga kraft. Enligt uppgifter från handläggare verksamma vid är det dock ovanligt att en ansökan om verkställighet görs innan laga kraft inträtt men det förekommer av olika skäl i enstaka fall. Det är med andra ord betydligt vanligare att målsägande ansöker om verkställighet efter att domen vunnit laga kraft. är, då den tar emot en dom eller ett strafföreläggande som skickats till myndigheten enligt de expedieringsbestämmelser som redovisats i tidigare avsnitt, skyldig att kontakta samtliga fysiska målsägande och fråga om de vill ansöka om verkställighet och att, om så är fallet, hjälpa målsäganden med en sådan ansökan.18 När får in en dom eller ett strafföreläggande som är försedd med lagakraftbevis skickas det därför ut en förfrågan till samtliga fysiska målsägande om de kostnadsfritt vill ha hjälp med att driva in pengarna. Den målsägande som vill ha sådan hjälp uppmanas att fylla i en blankett 18 2 kap. 3 § andra stycket utsökningsförordningen (1981:981). för ansökan om verkställighet och att skicka in denna till . Målsäganden informeras vidare om att en ansökan också kan göras muntligt vid ett besök hos något av kontor. Vid det första utskicket till målsäganden bifogas även informationsblad Hur får du ersättning för dina skador? Brevet från Kronofogden är ett steg, men du behöver agera (se bilaga 5). innehåller, utöver vad som framgick av det informationsblad som skickades ut till målsäganden i samband med domen, rekommendationer om hur ansökan om verkställighet bör fyllas i. Bestämmelser om det förfarande som inleds hos vid en ansökan om verkställighet finns i utsökningsbalken och utsökningsförordningen (1981:981). En dom som inte har vunnit laga kraft kan endast verkställas under villkor som anges i 3 kap. 5–9 §§ utsökningsbalken. En målsägande som söker verkställighet av en dom som gäller brottsskadestånd är alltid befriad från skyldigheten att betala andra avgifter för detta förfarande utom eventuella särskilda avgifter.19 När en ansökan om verkställighet kommer in till inleder myndigheten med att per post eller på annat lämpligt sätt underrätta den skadeståndsskyldige om målet hos . Underrättelsen ska ske i sådan tid att den skadeståndsskyldige kan beräknas få tillräcklig tid att bevaka sin rätt.20 Det finns dock vissa fall då underrättelse inte behöver ske, till exempel om man gör bedömningen att det finns risk för att den skadeståndsskyldige skaffar undan egendom eller om han eller hon saknar känt hemvist och det inte har kunnat klarläggas var han eller hon befinner sig. Underrättelsen ska delges den skadeståndsskyldige om målets beskaffenhet kräver det.21 Delgivning sker dock sällan, i nästan samtliga mål skickas underrättelsen istället till den skadeståndsskyldige i vanligt lösbrev. Genom underrättelsen får den skadeståndsskyldige veta att det är aktuellt med verkställighetsåtgärder mot honom eller henne. Syftet med underrättelsen är bland annat att ge den skadeståndsskyldige tillfälle att undvika utmätning eller annan verkställighetsåtgärd genom betalning, ställande av säkerhet eller uppgörelse med sökanden (i vårt fall målsäganden). I underrättelsen står inom vilken tid den skadeståndsskyldige ska betala för att undvika utmätning och någon utmätning 1915 § förordningen (1992:1094) om avgifter vid . 204 kap. 12 § första stycket utsökningsbalken. 216 kap. 1 § andra stycket utsökningsförordningen. får som regel inte ske innan denna frist har löpt ut. Sedan målet hos inletts genom målsägandens ansökan om verkställighet är den skadeståndsskyldige även skyldig att betala de avgifter som tar ut för handläggningen av ärendet.22 Efter det att sista dag för betalning enligt underrättelse till den skadeståndsskyldige passerat och om någon betalning inte kommit in inleder en utredning av den skadeståndsskyldiges förmåga att betala skadeståndet. Om utredning visar att det saknas tillgångar till full betalning av skadeståndet underrättas målsäganden och den skadeståndsskyldige om det. Om målsäganden får en sådan underrättelse bifogas ett informationsblad från med information om hur målsäganden kan gå vidare för att försöka få ersättning från sitt försäkringsbolag eller genom (se bilaga 6). 2.5.2Något om register, s.k. betalningsanmärkningar och kreditupplysningsverksamhet I lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verksamhet och i förordningen (2001:590) med samma namn regleras användningen av personuppgifter och andra uppgifter i olika verksamhetsdatabaser. I 34 kapitlet offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) finns bestämmelser om bland annat utsöknings- och indrivningssekretess. Sekretessen tar sikte på uppgifter som avser enskildas personliga och ekonomiska förhållanden.23 Sekretessen gäller med ett s.k. omvänt skaderekvisit, dvs. det råder en presumtion för att uppgifterna är hemliga. Sekretessen gäller i alla mål eller ärenden om utsökning och indrivning. Det betyder att den omfattar alla uppgifter i utsöknings- och indrivningsdatabasen, handlingar som kommer in eller upprättas i utsökningsmål och arkiverade handlingar. Sekretessen omfattar dock inte uppgift om den förpliktelse som avses med den sökta verkställigheten i ett 22Även i skickar norska motsvarighet ut en förfrågan till de målsägande som tillerkänts brottsskadestånd vid norsk domstol. Om målsäganden då vill ha hjälp med indrivningen inleds förfarandet – till skillnad från i – med att den skadeståndsskyldige först avgiftsfritt får en chans att göra rätt för sig. 23Se 34 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen. pågående utsökningsmål eller i ett avslutat mål om ett nytt mål kommer in . Sekretess gäller inte heller för beslut i ett mål eller ärende. Sistnämnda undantag innebär att utmätningsbeslut och beslut att avsluta en tillgångsundersökning eller en gäldenärsutredning alltid är offentliga. Det är med stöd av offentlighetsprincipen som kreditupplysningsföretagen inhämtar uppgifter om förpliktelser från . Överföringen av uppgifter från utsöknings- och indrivningsdatabasen till kreditupplysningsföretagen får göras på medium för automatiserad behandling.24 Överföringen av uppgifter sker automatiskt när ett mål registreras hos . Det är dessa uppgifter i kreditupplysningsföretagens register som brukar kallas för betalningsanmärkningar. Kreditupplysningsföretagen får dock inte använda sig av uppgifter ur utsöknings- och indrivningsdatabasen som är sekretessbelagda. En eventuell uppgift om ett pågående mål ska således gallras ur kreditupplysningsföretagens register om den skadeståndsskyldige betalar sin skuld innan hunnit vidta andra åtgärder än att skicka en underrättelse till den skadeståndsskyldige om att målet är registrerat. Uppgifterna om det målet i register blir då sekretessbelagda eftersom målet är pågående. När sekretess inträder meddelar detta till kreditupplysningsföretagen som har en skyldighet att gallra uppgiften. Om den skadeståndsskyldige varit föremål för ansökan om verkställighet förblir dock, som framgått ovan, uppgifterna om de sökta förpliktelserna offentliga och således användbara för kreditupplysningsföretagen. Kreditupplysningsverksamhet som omfattas av kreditupplysningslagen (1973:1173) får, med vissa undantag, endast bedrivas efter tillstånd av Datainspektionen. Kreditupplysningsföretagens verksamhet regleras främst av kreditupplysningslagen och av eventuella villkor som Datainspektionen meddelat för hur det enskilda företagets kreditupplysningsverksamhet ska bedrivas. Datainspektionen får även meddela generella föreskrifter för tillämpningen av kreditupplysningslagen.25 Några gällande generella föreskrifter finns dock inte utan det är de villkor som Datainspek- 2411 och 12 §§ förordningen (2001:590) om behandling av uppgifter i verksamhet. 258 § kreditupplysningsförordningen (1981:955). tionen meddelar enskilda företag som ger mer konkreta anvisningar om hur kreditupplysningslagens bestämmelser ska tillämpas. Det finns ett drygt tjugotal näringsidkare i som har Datainspektionens tillstånd att bedriva kreditupplysningsverksamhet. I praktiken lämnas dock de allra flesta upplysningarna av ett fåtal stora kreditupplysningsföretag vilka har dataregister som i princip innehåller uppgifter om alla fysiska personer i och om alla juridiska personer i landet. Kreditupplysningslagen ställer vissa grundläggande krav på hur kreditupplysningsverksamheten ska bedrivas. Särskilda och strängare regler gäller för känsliga uppgifter, som till exempel uppgifter om etniskt ursprung, brott eller hälsa. Kreditupplysningar om fysiska personer som inte är näringsidkare får inte innehålla uppgifter om andra betalningsförsummelser än sådana som har slagits fast genom en domstols dom eller en annan myndighets avgörande eller åtgärd eller har lett till inledande av skuldsanering eller till betalningsinställelse, konkursansökan eller ackord. Kreditupplysningar om privatpersoner får inte heller innehålla uppgifter om kreditmissbruk, utom när krediten har lämnats av ett företag under tillsyn och det är fråga om ett allvarligt missbruk. Uppgifter om fysiska personer ska gallras ur kreditupplysningsföretagens register när det är nödvändigt att bevara uppgiften med hänsyn till ändamålet med behandlingen, dock senast efter tre år.26 Kreditupplysningar om fysiska personer som inte är näringsidkare får inte lämnas ut om det finns anledning att anta att upplysningen kommer att användas av någon annan än den som på grund av ett ingånget eller ifrågasatt kreditavtal eller av någon liknande anledning har behov av upplysningen, dvs. det har uppställts ett krav på att det ska finnas ett s.k. legitimt behov för att en sådan kreditupplysning ska få lämnas. 2.6Brottsoffermyndighetens arbete med brottsskadeersättningar Fysiska målsägande kan under vissa förutsättningar ansöka hos om ersättning av statliga medel för skada till följd av brott, s.k. brottsskadeersättning. Bestämmelser som reglerar detta förfarande återfinns i brottsskadelagen (1978:413). 26 För uppgift om skuldsanering gäller dock en specialbestämmelse, se 8 § kreditupplysningslagen. Det är i första hand personskador som kan ersättas genom brottsskadeersättning, men det finns också begränsade möjligheter att få ersättning för sakskador och rena förmögenhetsskador. En ansökan om brottsskadeersättning ska enligt huvudregeln ha kommit in till från det att det rättsliga förfarandet avslutades. En förutsättning för att brottsskadeersättning ska beviljas är vidare att brottet har polisanmälts och att målsäganden inte kunnat få ersättning från någon annan, till exempel gärningsmannen eller ett försäkringsbolag. Målsäganden måste för att vara berättigad till brottsskadeersättning kunna visa att gärningsmannen saknar förmåga att betala. Det sker oftast genom ett bevis från om att utmätningsbar egendom inte finns.27 Om det är flera gärningsmän som är solidariskt skadeståndsskyldiga måste målsäganden visa att ingen av de skadeståndsskyldiga har förmåga att betala skadeståndet. Målsäganden rekommenderas därför att inte ingå några överenskommelser med någon av de solidariskt ansvariga om att acceptera betalning av en del av det totala skadeståndet. En sådan överenskommelse kan innebära att målsägandens rätt till brottsskadeersättning går förlorad. Brottsskadeersättningen ska bestämmas av enligt sedvanliga skadeståndsrättsliga principer. är vid denna bedömning inte bunden av ett eventuellt domstolsavgörande beträffande den aktuella skadeståndsskyldigheten. Om brottsskadeersättning beviljas ska normalt göra avdrag för ett självriskbelopp innan utbetalning sker. tar i och med utbetalningen över målsägandens rätt till skadestånd upp till det belopp som betalats ut och återkräver det utbetalda beloppet från den skadeståndsskyldige. 2.7Kort om solidariska skadestånd Om flera personer är skadeståndsskyldiga för samma skada svarar de enligt huvudregeln i 6 kap. 4 § skadeståndslagen (1972:207) solidariskt. Solidariskt skadeståndsansvar anses innebära fördelar för den skadelidande eftersom han eller hon då kan vända sig mot vem 27 På den här punkten skiljer sig den svenska regleringen från vad som gäller i övriga där man inte kräver att målsäganden ska kunna visa att skadevållaren saknar betalningsförmåga och det därför är möjligt att ansöka om brottsskadeersättning utan att först kräva den skadeståndsskyldige på betalning. Nuvarande förhållanden SOU 2010:1 som helst av de skadeståndsskyldiga och kräva ut hela skadeståndet. Solidariskt ansvar förekommer inte allt för sällan då fråga är om brottsskadestånd. Sannolikt är det vanligast förekommande bland ungdomar eftersom det inte är ovanligt att ungdomar gör sig skyldiga till brott i grupp. Det har i flera sammanhang uppmärksammats att solidariska skadestånd för med sig en rad negativa effekter utöver de som generellt följer av att bli skadeståndsskyldig.28 Frågan har främst berörts i samband med diskussioner kring ungas brottslighet och skuldsättning. Det solidariska skadeståndsansvaret upplevs som oöverblickbart och orättvist som det på ett olyckligt sätt binder samman de skadeståndsskyldiga.