sou · GYB383 · 2010-11-18 00:00:00 — Vem bedömer vad som är viktigt att förändra och hur det ska gå till? Att relatera förändring till ett strukturellt perspektiv innebär att djupt liggande föreställningar och handlingsmönster som tas för givna eftersom de förefaller vara kulturbetingade, blir föremål för ifrågasättanden och synliggörande. Det innebär att förändringar får konsekvenser i ett vidare sammanhang än enbart för enskilda individer. Förändringar som relateras till ett individperspektiv innebär att tänkesätt, handlingar och vardagsuppfattningar blir satta under lupp. Det kan få som följd att individer blir medvetna om att det för givet tagna inte är absoluta sanningar, en upptäckt som kan vara tillräckligt påfrestande för att generera motstånd. Det finns ett grundläggande behov av att relatera sig till andra människor. Interaktion betyder alltså att två företeelser står i relation till varandra. Det kan handla om ett samspel, en slags kommunikation människor emellan. Det finns dock många olika former för interaktion. Åsikter och information förmedlas genom interaktion, men den fyller även andra syften. Sociala relationer etableras och aktörerna ges möjlighet att synliggöra och bekräfta sina identiteter. Den ger också möjlighet att utöva social kontroll, makt och dominans (, 1970). Social interaktion utgör alltså aktiva handlingar mellan individer eller grupper som påverkar och förändrar handlingar och reaktioner utifrån den interagerande individens handlingar. Det handlar till exempel om tillfällen då människor kopplar mening till en situation, tolkar vad andra säger och handlar utifrån detta. När det gäller förändring av genusstrukturer kommer det också att påverka den sociala interaktionen mellan människor. Det har visat sig att vissa insatser inom jämställdhetsområdet trots höga ambitioner kan få reproducerande effekter och därigenom också fungera samhällsbevarande (, 2005). Innebär då inte jämställdhetsarbete också förändring av de samhällsstrukturer inom vilka ojämställdhet tillåts? Om samhällsförändring ska kunna ske måste det som tas för givet ifrågasättas och inte betraktas som en premiss inom vilken arbetet sker. Därigenom förväntas förändringen vara mer djupgående på så sätt att även samhällskulturen kommer att förändras. Att arbeta samhällsbevarande, å andra sidan, kan innebära att kvinnor ska anpassas till den rådande manliga . Detsamma kan dock också gälla mäns anpassning till kvinnliga normer. Det samhällsförändrande arbetet däremot skulle innebära att nya mönster och normer skapas för båda könen och där bådas erfarenheter tas tillvara. Enligt Lewins trestegsmodell för förändring måste tidigare inlärningar förkastas och bytas ut mot nya för att förändring ska kunna ske (, 1958). Det är ingen enkel process. Det innebär att de som är involverade allra först måste bli motiverade till förändring. Denna fas bygger på teorin att mänskligt beteende baseras på tidigare lärdomar och kulturella influenser. I den andra fasen måste det som ska förändras identifieras och tydliga mål måste klart beskrivas. I tredje och sista sista fasen gäller det att få förändringen permanent, det vill säga de nya beteendena måste upplevas vanliga och vardagliga för att därigenom nya mellanmänskliga förhållanden ska kunna skapas. Det medför även en förändring av självbilden och identiteten. Att bryta traditionella könsmönster är alltså en ganska genomgripande och omstörtande förändring för både män och kvinnor, som får effekter på individ-, institutions- och samhällsnivå. Begreppen genus, jämställdhet och förändring som diskuterats ovan är utgångspunkter för analysen av det insamlade materialet som ligger till grund för denna rapport. Begreppen kan ses som en tolkningsram och som en teoretisk reflektion över hur de insatser som beskrivs i nästa kapitel ska tolkas och värderas. Men först en sammanställning och presentation av det insamlade materialet. Det sker i nästa kapitel, kapitel IV. Beskrivning av det insamlade materialet 1.Enkäter till förvaltningschefer för grundskola respektive gymnasieskola. 2.Enkäter till skolledare, lärare eller genuspedagoger. 3.Skolverksprojekt som erhållit utvecklingsmedel för jämställdhetsarbete. 4.Skolprojekt som Kommuner och Landsting (SKL) finansierat. Fördelning av kommuner som redovisat olika insatser7 Kartan till vänster visar vilka kommuner som redovisat att de använder specifika metoder när det gäller arbete med jämställdhet i skolan. De kommuner som på kartan har fått grön färg ingår således i denna utvärdering. Några av dessa har redovisat flera projekt eller insatser. Det gäller , , , , , , , och . 7 Gäller hela materialet, det vill säga både enkäter och redovisningar av utvecklingsprojekt. Enkäter till förvaltningschefer för grundskola respektive gymnasieskola Den första kontakten för att få information om hur skolor och kommuner arbetar med olika jämställdhetsinsatser, togs med kommunernas förvaltningschefer (motsvarande) . Mailinformation som bland annat beskriver jämställdhetsdelegationens (DEJA:s) arbete samt ett erbjudande till landets kommuner och dess skolor samt skolenheter att kunna presentera de insatser, projekt och metoder som genomförs i skolan, skickades till förvaltningscheferna (se bilaga).8 Cheferna ombads också att vidarebefordra en länk med en webbenkät till skolenheter, skolledare eller lärare som också erbjöds att beskriva den egna/de egna skolans/ornars arbetet för jämställdhet. (se bilaga). Tidpunkten för enkätundersökningens avslutande sattes till 2010–01–31. Därefter stängdes webbenkäten och därigenom också möjligheter att besvara den. Sammanlagt har 46 skolchefer/förvaltningschefer besvarat enkäten. Av dessa har 23 meddelat att de inte arbetar utifrån någon specifik metod. Således ingår 23 redovisningarav dessa 46 i denna utvärdering. Av de svar som inkommit framgår det att 253 skolor är involverade i olika typer av insatsersom rör jämställdhet. Enkäter till skolledare, lärare eller genuspedagoger Sextiosex enkäter besvarades av skolledare, lärare och genuspedagoger. Av dessa har 16 skolenheter redovisat att de arbetar i enlighet med en specifik metod. Likabehandlingsplaner finns dock i alla 66 skolor utom två, där de är underutarbetande. Vi kan notera att några av de redovisade insatserna även återfinns i skolchefernas redovisningar. 8 Utskicket har undertecknats av , DEJA – Delegationen för jämställdhet i skolan och , Kommuner och Landsting. Skolverksprojekt som erhållit utvecklingsmedel har fått i uppdrag av regeringen att genomföra en rad jämställdhetsinsatser i skolan. Insatserna pågår –2010 och innebär olika typer av fortbildning för skolpersonal och utvecklingsprojekt riktade mot grund- och gymnasieskola. Som en del av denna satsning har skolor och huvudmän kunnat ansöka om medel för jämställdhetsarbete. De medel som äskats uppgår till , medan endast har fördelats på olika projekt. Det är 32 projekt som kunnat ta del av medlen och dessa ingår i denna utvärdering. Den dokumentation av jämställdhetsarbetet som gjorts av skolorna har ställts till mitt förfogande. Dokumentationen av de 32 projekt som erhållit utvecklingsmedel har varit olika till sin karaktär både vad gäller redovisningsmetod samt utförlighet. Några har bifogat grundlig dokumentation med omfattande projektbeskrivningar samt kompletteringar i form av för projektet producerat material. Andra åter har skickat in knapphändiga beskrivningar där det framgår att medlen använts till det ändamål som beskrivits i ansökan. De medel som äskats har använts till att exempelvis köpa in föreläsare, bereda möjlighet för utbildning av personal, personalkostnader och för att producera alternativt införskaffa material och utrustning till verksamheten. Generellt sett är inte summorna som tilldelats skolorna speciellt höga. Det rör sig om summor mellan 10 000 . De flesta har äskat projektmedel om cirka 30 000–. Skolprojekt som finansierats av Kommuner och Landsting Kommuner och Landsting har sökt och beviljats av regeringen för att stödja genomförandet av jämställdhetsintegrering i kommuner, landsting och regioner . Programmet har fått benämningen Program för Hållbar Jämställdhet. Det stödjer aktivt kommuner, landsting och regioner i arbetet med att genomföra målinriktat, uthålligt och kunskapsbaserat arbete för att jämställdhetsintegrera sina verksamheter. pågår 87 olika utvecklingsarbeten över hela landet. Förutom att stödja kvalitetssäkring av offentligt finansierade verksamheter på och landstingskommunal nivå för att garantera att de svarar mot båda könens villkor och behov så att hög kvalitet och goda resultat uppnås för kvinnor respektive män, flickor respektive pojkar syftar det till att vidareutveckla ledningssystem och verktyg för verksamhets- och kvalitetsutveckling så att jämställdhetsperspektivet beaktas. Målet är konkreta och bestående förbättringar i de verksamheter som inom ramarna för programmet ges stöd för att genomföra jämställdhetsintegrering. Ekonomiskt stöd i form av utvecklingsmedel har erbjudits vid tre ansökningstillfällen: , och . Beskrivning av insatser för att främja jämställdhetsarbete I det följande kommer de redovisade metoderna (projekten, insatserna) att beskrivas. För att underlätta läsandet har de redovisade insatserna grupperats och förts samman under olika rubriker. Kategoriseringarna har gjorts utifrån innehålls– och formaspekter. Ingen bedömning eller värdering av insatserna görs i denna beskrivande del. Syftet är att ge en översikt av vilka slags insatser som genomförs i de olika skolenheterna. Det bör påpekas att materialet som jag tagit del av är mycket spretigt på så sätt att några projekt eller insatser beskrivs mycket kortfattat medan andra är utförligt redovisade. I de mer kortfattade redovisningarna är det ibland svårt att få ett grepp om vad som egentligen har gjorts och vilka målen för projektet är. Det är också så att många projektbeskrivningar är mycket likartade och därför har jag i dessa fall valt att inte upprepa beskrivningarna, utan beskrivit ett av projekten som exempel. Den sammanfattande beskrivningen nedan är dock nödvändig att ta del av för att få en bild av vilka slags projekt det handlar om. Det mer analyserande kapitlet som presenteras efter beskrivningen av projekten blir då också förhoppningsvis mer förståeligt. Beskrivningen följer de tankelinjer som presenterades i kapitel III; förutsättningar, process och resultat. I flera enkätsvar har det framkommit att arbetet med jämställdhet identifierats som ett prioriterat område i kommunen. Här beskrivs exempelvis att en gemensam plan för arbetet med jämställdhet och genusfrågor i förskola och skola har utarbetats. I just denna kommun arbetar dessutom alla skolenheter, inklusive förskolorna, med en satsning som kallas för "Resultatinriktad verksamhetsutveckling" (RIV). Arbetet går ut på att höja meritvärdet och måluppfyllelsen. Jämställdhet och genus har identifierats som viktiga områden och har därigenom hög prioritet. Det så kallade RIV–arbetet utvärderas och löper fram . En kommun redogör för att de arbetar utifrån två spår. Å ena sidan sker ett pedagogiskt arbete som har stöd av fem jämställdhetsutvecklare. Å andra sidan arbetar man med jämställdhetsintegrering när det gäller förvaltningens dokumentation av föreslagna och genomförda åtgärder. Det kan också vara så att hela skolan arbetar med Värdegrund som prioriterat område med stöd av jämställdhetsgrupper som ansvarar för arbetet. De prioriterade områdena återkommer med jämna, ofta , mellanrum. Ena året kan exempelvis värdegrund eller jämställdhet vara prioriterat, medan matematik eller engelska utgör ett specifikt, uppmärksammat område nästkommande år. Jämställdhet som prioriterat område presenteras av flera skolor. I en medverkande kommun arbetar exempelvis varje enhet efter en noggrant utarbetad jämställdhetsplan, eftersom jämställdhet utsågs till ett centralt prioriterat mål . Initiativet kommer i detta fall från kommunen. har ägnats åt detta arbete. Satsningen har avslutats () och utvärderats. Där framgår det att personalens förhållningssätt har förändrats. Om det är så att jämställdhetsarbete inte är ett prioriterat område i flera kommuner än vad som redovisas i denna rapport, är det enligt min bedömning ett tunt resultat. Det framgår att de prioriterade områden som identifierats i kommunerna byter inriktning med jämna mellanrum och det kan i sin tur innebära att man mer eller mindre överger arbetet med jämställdhet om något annat område särskilt uppmärksammas året därpå. Vilka konsekvenser detta får för resultatet av jämställdhetsarbetet kan vi bara spekulera om. Särskilda medel för utvecklingsarbete Projekt som erhållit särskilda medel, har också redovisats genom enkätsvaren. Vilka medel och varifrån de kommer framgår dock inte tydligt i alla fall, varför vi nöjer oss med att nämna att särskilda resurser har allokerats för arbetet. En kommunchef informerar om att de genom beviljade projektmedel kunnat genomföra ett utvecklingsarbete i hela kommunen. En annan kommun informerar om att de deltagit i ett projekt med benämningen "GenväG".9 I ytterligare en kommun beskriver man ett samarbete med Jämrum något som har pågått . Ett projekt som beskrivs har varit finansierat via EU-medel men det har avslutats. Dock drivs ett nätverk vidare. I nätverket ingår förskollärare och lärare i . I två enkätsvar redovisas att projektpengar erhållits från Kommuner och Landsting för att bedriva jämställdhetsprojekt; Hållbar Jämställdhet. Att erhålla särskilda resurser för att driva jämställdhetsprojekt underlättar genomförandet, eftersom personal då kan få utrymme i sina tjänster för att kunna arbeta mer helhjärtat med projektet. Resurser kan också användas till att köpa material och anlita föreläsare. I denna rapport framgår att medel som allokerats till olika projekt varierar i storlek. I flera enkätsvar nämns att kommunen alternativt vissa skolenheter har anställt så kallade genuspedagoger. Dessa pedagoger har erhållit utbildning via en tidigare statlig satsning som genomfördes under 9 Se utförligare beskrivning s. 75. åren 2002 till och med . Även andra kortare utbildningar nämns i det sammanhanget. Ett enkätsvar redovisar att två genuspedagoger har varit anställda på av heltid. De har besökt alla pedagoger i kommunen för att informera om jämställdhet och genusfrågor. De har även arbetat extra med enheternas ansvariga för likabehandlingsarbetet och med planerna för likabehandling. De såg sig tvungna att börja med att ge grundläggande genuskunskap och diskutera om varför man överhuvudtaget ska arbeta med dessa frågor på ett medvetet sätt. Projektet initierades av kommunen. I en av kommunerna i denna enkätundersökning finns två genuspedagoger i förskoleverksamheten. Dessa kommer att delta vid skolornas arbetsplatsträffar och föräldramöten samt handleda arbetslag om behov finns. En annan kommun meddelar att de , , haft en genuspedagog anställd. Den person som innehade tjänsten övergick till annat arbete varefter tjänsten i ett senare skede utgick ur organisationen på grund av besparingskrav. Enligt utvärderingar som genomfördes i samband med den statliga utbildningssatsningen mellan åren 2002–2005 framgår att pedagogerna i vissa kommuner erhöll deltidsanställningar som genuspedagoger. Men i många fall har deras utbildningar inte uppmärksammats eller tagits tillvara i kommunerna. Ekonomiska skäl har angivits eller det faktum att jämställdhet inte varit ett prioriterat område. Ett klart behov av utbildning har konstaterats i många redovisningar. Det visade sig också att den vanligaste insatsen rör utbildning av personal. I flera kommuner har all personal utbildats inom jämställdhetsområdet. Det vanligaste förfarandet är dock att utbilda piloter som i sin tur handleder, undervisar och bidrar på olika sätt med stöd för jämställdhetsarbete. Många redovisar också att en ägnats åt information, planering, övningar och diskussioner Det har också skett utbildning av politiker, rektorer, verksamhetsledare och andra nyckelpersoner inom skolans ansvarsområde. Ett jämställdhetsprojekt beskriver att de utbildat alla chefer och ett antal jämställdhetspiloter. Syftet var att långsiktigt förändra värderingar och förhållningssätt hos personal som möter barn och ungdomar 1–16 verksamheterna. Genom denna satsning kan de nu bredda utbildningsinsatserna till att omfatta samtliga anställda och dessutom möta barnens föräldrar där de tillsammans med personalen får kunskap om hur kön skapas och vilka förväntningar på kön som ofta möter eleverna. Genuspedagoger har under utbildats i statens regi.10 Många kommuner har fortsatt att satsa på den typen av kompetensutveckling för att stärka jämställdhetsarbetet. Forskningscirklar om hållbar jämställdhet förekommer också samt utbildningen "På lika villkor".11 Utbildning i normkritisk pedagogik och genusfrågor enligt modellen: "skaffa kunskap, kartlägg och förändra" har även redovisats. Utbildningsmaterial – så kallade Verktygslådor – har skapats som stöd för undervisning av elever, föräldrar och skolpersonal. Kortare utbildningsinsatser av genusansvariga har genomförts till exempel i form av storföreläsningar. Hur mycket utbildning som erbjudits varierar mellan skolorna. Utbildningsmaterial för elever har också framställts. Så kallade genusinspiratörer har också utbildats. Ett exempel visar att utbildning har genomförts med 9 träffar à och involverat pedagoger från förskola till gymnasieskola. Arbetslagen som genusinspiratörerna rekryterats ifrån beskrivs vara mycket engagerade. Under ett läsår kommer projektet att fortgå. Sedan kommer genusinspiratörerna att bära projektet vidare. Enligt ett projekt har personalen erhållit teoretisk utbildning om genus och jämställdhet och målet är att försöka omsätta teorierna i praktiken. Ett annat uttalat syfte är att öka medvetenheten. Även processhandledning ingår som en metod i detta projekt. Samtalsmetodik inom området sex och samlevnad har också erbjudits. Några skolor har valt att köpa utbildningar av konsultföretag. Pedagogisk personal får till exempel introduktion i (Social Emotionell Träning).12 Dessa utbildar i sin tur sina kollegor. 10Nationellt ansvar för denna utbildningssatsning erhöll och . Utbildningarna genomfördes –2005. 11För närmare presentation se: /sb/d/2808/a/18441 Friends har kontaktats och genomfört utbildning på några skolor som ingår i denna studie. Vilken slags utbildning det gäller framgår inte klart i beskrivningen.13 I en skola redovisas att de använt Elfte steget14 samt värderingsövningar från den så kallade EQ – verkstan15. De kom i kontakt med metoden Elfte steget i samband med att en förskola i kommunen arbetade med ett jämställdhetsprojekt. Det skedde på initiativ av en lärargrupp. Elfte steget introducerades och i anslutning till personalkonferenser har använts för att utveckla ett arbetssätt för likabehandling. Metoden är en naturlig del av arbetet med värdegrundsfrågorna. Insatserna följs upp i samband med utvärderingen av hela arbetsplanen. Varje barn intervjuas och i analyserna av svaren på dessa intervjufrågor kan effekter av det arbete som genomförts, noteras. Regelbundna stormöten hålls med lärare och elever. I samband med första föräldramötet för läsåret lägger de fram förslaget på ny likabehandlingsplan och då får även föräldrarna ge synpunkter. Några redovisningar har beskrivit att även eleverna fått ta del av utbildningsinsatser. Detta sker exempelvis genom att en obligatorisk kurs för eleverna i Livskunskap, som bland annat har fokus på jämställdhetsfrågor, genomförs. I en kommun har beslut fattats om att ämnet Livskunskap, som ingår i (Social och emotionell träning), skall 12För närmare presentation, se s. 33. 13På hemsidan framgår att Friends utbildningar är förankrade i aktuell forskning om kränkningar, skolstrukturer, normer, grupprocesser m.m, samt lagstiftning som reglerar skolans uppdrag. Vidare framgår att Friends inleder det långsiktiga arbetet med en personalutbildning. Det är en halvdagsutbildning som är till för samtlig personal på skolan. Syftet med utbildningen är att friska upp kunskaper kring diskriminering, trakasserier och kränkningar, skapa ett gemensamt ställningstagande och en positiv värdegrund. De informerar om hur man kan bygga upp ett bra förebyggande arbete med ett aktivt elevengagemang. Målet med personalutbildningen är att lägga en bra grund till likabehandlingsarbetet på skolan. Se även s. 34. 14Elfte Steget erbjuder utbildning i jämställdhetspedagogik för pedagoger och ledare nom förskola och skola. Syftet med utbildningen är att medvetandegöra deltagarna om flickors och pojkars villkor i förskola och skola och se sin egen del i skapandet av de mönster som råder. Den ger också deltagarna redskap att arbeta med en aktiv jämställdhetspedagogik. Utbildningen är uppbyggd på en konkret metod men ger även en bakgrundsbild av läget i den svenska förskolan/skolan ur ett genusperspektiv. Den tar också upp vad det innebär att gå in i ett förändringsarbete och vad som underlättar en sådan process. Den innehåller rikligt med övningar och tips som kan tillämpas i barngrupper. (Se även s. 33). 15EQ–verkstan tillhandahåller metodmaterial för undervisning i ämnet Livskunskap i . Se s. 33 för mer information. finnas schemalagt i samtliga grundskolor i kommunen. behandlas bl.a. de olika diskrimineringsgrunderna. Målet är att värdegrundsfrågorna skall hållas än mer levande i den dagliga verksamheten samt att all pedagogisk personal skall arbeta med aktiva åtgärder som ingår i SET-programmet. De sju diskrimineringsgrunderna skall särskilt uppmärksammas. Denna satsning initierades av kommunen. De flesta mentorerna i kommunen arbetar alltså med och med sina elever. Kommunen har finansierat denna insats med . Projektet pågår fortfarande. Det gjordes en uppföljning , som besvarades av ca 133 medarbetare. Metoden har mött ett positivt gensvar från eleverna och det har noterats positiva förändringar bland eleverna. Många skolor avsätter alltså tid för att under rubriken arbeta med relationer, självkännedom och existentiella frågor i sina elevgrupper, även om det inte uttryckligen ingår i kursplanen.16 En stor del av arbetet sker i form av samtal eller värderingsövningar. Flera skolor i denna studie beskriver sitt arbete inom ämnet Livskunskap. Ett av de redovisade utvecklingsprojekten presenterar ett undervisningspaket, en så kallad genusutbildning för eleverna 7, 8 och 9. Utbildningen äger rum . En genomtänkt lektionsplanering, med syftesbeskrivning samt olika övningar, presenteras i projektredovisningen. Ett gymnasieprojekt har särskilt arbetat med sex- och samlevnadsundervisning och inrättat valbara genuskurser för eleverna som också varit med och påverkat innehållet och uppläggningen. De har arbetat tvärvetenskapligt och samverkan har skett mellan olika skolämnen. Bildberättelser och litteraturundervisning ur genusperspektiv är några exempel. En redovisning beskriver skolans jämställdhetsarbete i alla ämnen som undervisas 7 till 9. Instruktionerna för pedagogerna är tydliga och konkreta och därför möjliga att tillämpa. De genomför temadagar, puss- och kramdagar, flick- och pojkdagar, livskunskaps- 16 I kursplanen för de samhällsorienterande ämnena kan vi läsa följande: Skolan skall i sin undervisning inom det samhällsorienterande kunskapsområdet sträva efter att eleven utvecklar förståelse av grundläggande existentiella och etiska synsätt och kan använda sin förståelse vid egna ställningstaganden, samt utvecklar respekt för andra människors ställningstaganden. I slutet av nionde skolåret skall eleven inom det samhällsorienterande kunskapsområdet kunna samtala om och bearbeta etiska, estetiska och existentiella frågor och förstå hur de kan vara beroende av tid och kultur. lektioner och undervisar utifrån ett normkritiskt perspektiv. Pedagogisk dokumentation som metodik används också. Vi kan urskilja utbildningsinsatser av olika längd, med olika syften och innehåll. De riktas till både pedagoger och elever.