sou · GYB382 · 2010-12-23 00:00:00 — Betänkande av Utredningen om ICT 2010_SOU försätts S-format_sv.indd 1 SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. 2010_SOU register S-format.indd 1 beslutade regeringen att tillsätta en utredning om dåvarande behov av elektroniska kommunikationstjänster vid en separation av från övriga . förordnandes kommunalrådet i , , till särskild utredare. förordnades utredare och senior rådgivare till sekreterare i utredningen Enligt direktiven (dir. 2010:22) skulle utredningen redovisa sitt arbete . beslutade regeringen (N2010/5896/TE) att förlänga utredningstiden till (dir. 2010:98). Utredningen, som har tagit namnet Utredningen om , överlämnar härmed sitt betänkande ICT (SOU 2010:82). Uppdraget är härmed slutfört. Begrepp och förkortningar..................................................... Uppdraget, dess genomförande och avgränsningar......... Utredningens utgångspunkter i relation till författningar och utredningar ...................................... Statsstöds-, konkurrens- och upphandlingsregler. Andra relevanta utredningar.................................................... Beskrivning av nyttjade tjänster inom .............. 3.1.1 Beskrivning av vilka tjänster som Intelligenta transportsystem, ITS................................ Nät- och driftstjänster.................................................. 3.1.5 Beskrivning av vilka tjänster andra levererar ............... 3.1.6 Integreringen i trafik och trafikledning - 3.1.7 Hur säkras funktionalitet och driftssäkerhet med avseende på data- och telekommunikation ......... 3.2Beskrivning av infrastrukturen i (fibernät, kopparkabel, signaltelefoni) och omvärlden........................... 3.2.1 infrastruktur inom kommunikation..... 3.2.2 Vilka övriga nät finns på marknaden? med annan infrastruktur för elektronisk Trafikverksinterna arbetsformer/avgränsningar; beställare, utförare och ägare........................................ 3.3Leverantörsmarknadens mognad och förmåga att leverera önskad funktionalitet och driftsäkerhet till inom elektronisk kommunikation ............... 3.4Konkurrenssituationen på marknaden med avseende på leverantörers tillgång till infrastruktur............................... 3.5.1 Rapport från 13 länder.................................................. 3.5.2 Intervjuer från , , Konsekvenser för driftsäkerhet vid en separering helt eller delvis av från ................. 4.1.1 Generella iakttagelser.................................................... 4.1.2 Konsekvenser för driftsäkerhet och elförsörjning av ändrad verksamhetsform för ... 4.1.3 Konsekvenser för driftsäkerhet och elförsörjning vid en upphandling av elektroniska 4.1.4 Ekonomiska konsekvenser för av en separering ........................................................... 4.1.5 För- och nackdelar ur perspektiv om ägarskapet ligger inom eller utom , men i statlig ägo (bolag eller Värdering av olika alternativ ...................................... Utgångspunkter för val av och värdering av alternativ........ 5.2Trafikverket ICT:s verksamhet är kvar i (alternativ 1)........................................................................... 5.3Trafikverket ICT:s hela verksamhet separeras (alternativ 2)........................................................................... 5.4Delar av ICT:s verksamhet separeras (alternativ 3)........................................................................... Sammanfattande värdering av de olika alternativen............. 6.1Affärsverk en rimlig avvägning mellan samhällsuppdrag 6.2Regeringens bredbandsstrategi ger ytterligare motiv för en separering..................................................................... 6.3.1 Jämför med Svenska Kraftnäts verksamhet .............. 6.3.2 Utredning om samordning av de statligt ägda Automatic är ett samlingsnamn för olika säkerhetssystem för järnväg som kraftigt minskar risken för olyckor som orsakas av hand- havandefel från lokföraren. En tjänst som ger möjlighet till konkurrens i stadsnäten genom att erbjuda ett affärsupplägg där tjänsteleverantörer betalar för kapacitet per anslu- ten kund i stället för att göra egna större investe- Coarse Wavelength Digital Multiplexing gör att flera olika signaler överföras genom mul- tiplexering via fiber, så kallat våglängdssystem. server/klienten sköter automatisk utdelning av IP- När du ansluter en nätverksprodukt i ett nätverk måste den ha en IP-adress. av IP-adressen kan göras manuellt. att en nätverksadministratör ger produkten en korrekt fast IP-adress. För att slippa detta manuel- la arbete kan man automatisera det med hjälp av en Produkten lånar då en IP-adress av en Domain Net Server, domännamnsserver, kan för- som internets nummerbyrå. har som uppgift att omvandla (koppla) domän- namns-adressen (t.ex. ) till ett IP-nummer, den sifferadress webbplatsen har. DNS är ett slags huvudkatalog på internet som håller reda på var Begrepp och förkortningar SOU 2010:82 man hittar alla de andra datorer som är anslutna till Förteckningen över alla e-postdomäner och deras servrar finns också inbakad i DNS. Applikation för insamling och hantering av detek- Digital Residential Gateway. vänds i stadsnät för kommunikation. multiplexering kan flera olika signaler överföras via fiber, så kallat våglängdssystem. standardiserat europeiskt säkerhetssystem för järn- vägar med syftet att möjliggöra gränsöverskri- standard för ATP (Automatic ) som tillsammans med GSM-R (GSM for Railways) Är en av de vanligaste standarderna för LAN-nät för kontorsapplikationer och kan byggas både med koaxialkabel och speciell 4-(8) trådskabel. Detta är benämning på det system som övervakar och styr elställverk och annan utrustning för elsystemet. är en mobil tele- teknik som klarar maximalt 107,2 kbit/s dataöver- föring vid 13,4 kbit/s per kanal. används 13,4 kbit/s som maximal sändning och 40,2 kbit/s vid mottagning. för Mobil kommunikation – Railway. Standardiserad mobilkommunikation för järnvägsändamål som bland annat innehåller automatiska funktioner för att förmedla tågnummer till en driftledningscentral från tåg. ICT I beskrivs begreppet ICT på följande sätt: Information and communications technology or usually called ICT, is often used as a synonym for information technology (IT) but is usually a more general term that stresses the role of communi- cations (telephone lines and signals) in modern information technology. all technical means used to handle information and communication, including both computer and network hardware as well as necessary software. other words, ICT consists of IT as well as telephony, broadcast media and all types of audio and video processing and transmission. Den resultatenhet vid som omfattas av denna utredning har tagit namnet ICT. enhet, används begreppet . ICT-området avser detta den typ av verksamhet som definieras ovan. Internet Protocol är det språk som alla datorer på Internet kommunicerar med varandra på. nämns ofta i samband med TCP (TCP/IP). annat ser IP till att ett e-brev skickas ut på internet och att det når rätt adress. , inget internet. En tjänst som ger en kameraövervakningsfunktion för att till exempel förhindra spårspring, att obe- höriga personer beträder järnvägsspåret. innehåller kameror, inspelningsservrar och lagring, kommunikation till en central och utkallning av tande begrepp för tjänster och system inom trans- portsektorn (sjöfart, luftfart, väg och järnväg). Layer 1 i OSI-modellen. kommunikationsutrustning för tjänster kopplade till leverans av Ethernet. Det innebär att allt från koppar- och fiberkablar, våglängdsutrustning till transmissionsutrustning som bygger på teknikerna PDH, SDH och Ethernet. ICT Layer 2-tjänst är en punkt till punktför- bindelse som går i , exempelvis en eller ett VPN. ICT Layer 3-tjänst hanterar även routing av paketen åt kunden, dvs. styr trafiken beroende på varifrån paketen kommer och vart de skall i motsats till en L2 förbindelse som alltid skickar paket mellan två punkter i nätet på samma sätt. knyter samman geografiskt närbelägna datorer i ett lokalt nätverk inom till exempel ett företag eller en del av ett företag. MobiSIR består av ett centralt GSM-system med funktioner för att hantera speciella tjänster för järnvägens behov, radionätet samt och byggnader längs spåret. SOU 2010:82 Begrepp och förkortningar I traditionell routing används en routingtabell till att knyta ihop ett visst destinationsnät med det nätverkskort eller port som en router ska skicka ut Baserat på innehållet tas ett routingbeslut lokalt i varje router. I ett större nätverk sker beslut i flera routrar för att ett paket ska nå sin Center är hela övervak- ningscentralens område som inkluderar alla nätverk (NoC) och tjänster (SoC) som Trafik- verket ICT levererar. Network Operating Center övervakar alla nät och ingående nätelement för kommunikationstjänster. kommunikation där lager 1 är det lägsta lagret och lager 7 är det högsta. Högre lager bygger på tjäns- ter från de underliggande lagren. Programfix (engelska: patch) är en uppdatering av ett datorprogram som inte nödvändigtvis föranle- der ett nytt versionsnummer. PDH är en kommunikationsstandard som används för överföring av nätkapacitet. Dubblering av komponenter (både noder, elför- sörjning och fiber/kabel) i ett system så att den sekundära komponenten övertar den primäras funktion i händelse av funktionsbortfall. Radio Frequency IDentification är en teknik för att läsa information på avstånd från transpondrar och minnen som kallas för taggar. När mobiltelefonen kopplar upp sig mot ett nät som inte tillhör din operatör. Processen eller metoden för att välja rätt väg i ett IP-nät för att överföra ett meddelande/paket. Remote Terminal Unit är en utrustning som kom- municerar med olika ändutrustningar till exempel för fjärrstyrning av el- och signalsystem. SDH är en kommunikationsstandard som används för överföring av nätkapacitet. SGSI är ett säkert mellan anslutna svenska myndigheter samt koppling till EUs säkra nät. Anslutning av myndigheten kräver ackreditering av MSB (Myndigheten för Samhällsskydd och Service Level Agreement är en överenskommelse om avtalad service nivå på en tjänst. SLA- parametrar är tillgänglighet, åtgärdstider och antal fel och tjänst. Service Operating Center är en övervaknings- central för IT tjänster inom . Information skickas och förbrukas av mottagare i Ingen information lagras hos mottagaren. Uninterruptible Supply är avbrottsfri kraft- är ett virtuellt hyrt nät i ett IP-nät som delas av flera användare. till VPN styrs av autentisering och brandväggar. Typ av virtualisering av datorservrar vilket innebär att en fysisk server kan indelas i flera logiska är globala nätverk som bygger på att många operatörers nät är sammanlänkade. Min uppfattning är att organisatoriska enhet under vissa förutsättningar kan separeras från utan att driftsäkerheten i järnvägstransportsystemet försämras. Jag föreslår därför följande: Den del av ICT:s verksamhet som avser tillhandahållande av kapacitet i fiberoptiska kabel (nät och drift inklusive ) samt transportnära ITS-tjänster överförs till ett affärsdrivande verk. Detsamma gäller för den kanalisering som finns längs vissa vägar. För den del av ICT:s verksamhet som omfattar kontorsnära tjänster lämnas inget förslag. Det är upp till att besluta om hur försörjningen av dessa tjänster ska hanteras utifrån ett effektivitetskrav. anslutningsnät, dvs. anslutningar från teknikhus ut till signalsystem, baliser, växlar m.m., ska enligt min mening inte ingå i en separering. Detsamma gäller för teknikhusen som sådana och teleteknisk utrustning för MobiSIR-systemet. All denna teknik är nämligen tydligt järnvägsspecifik, verksamhetskritisk och starkt integrerad i järnvägsanläggningen. Tidsaspekten för en separering är mycket viktig utifrån ett driftsäkerhetsperspektiv. Jag föreslår därför att: Regeringen ger i uppdrag att till inkomma med en handlingsplan för implementering av mitt förslag. De ekonomiska konsekvenserna för vid en separering blir dels vissa engångskostnader p.g.a. omställningen och dels ett inkomstbortfall i och med att ICT:s överskott inte kommer att kunna användas i verksamhet. Av denna anledning föreslår jag att: kompenseras för ökade kostnader och inkomstbortfall med anledning av separeringen. Dessutom gör jag bedömningen att mitt förslag skapar förutsättningar för staten att samla sitt ägande av infrastruktur för IT- och telekommunikation och därmed ytterligare bidra till bredbandsstrategins förverkligande. Jag föreslår därför följande: En statlig utredning tillsätts med uppdrag att analysera och ge förslag på hur de statliga fibernät som ägs av affärsverket , och ska samordnas till stöd för regeringens bredbandsstrategi. Regeringen fattade beslut om en bredbandsstrategi för . Det övergripande målet i strategin är att ska ha bredband i världsklass. En förutsättning för detta är tillgång till bredband med hög kapacitet i hela landet. denna tillgång kommer en utbyggnad av de mobila näten med ny teknik att vara av avgörande betydelse. genom är en viktig aktör på marknaden för elektroniska kommunikationstjänster och därmed också för att förverkliga bredbandsstrategin. äger omfattande fiberoptik, som finns nedplöjd i banvallen längs med järnvägsspåren, och säljer överkapacitet på en konkurrensutsatt marknad. Även om i sin interna styrning vinnlagt sig om att skapa konkurrensneutrala villkor finns risk för misstanke om korssubventionering av ICT:s tjänster eller om andra fördelar i förhållande till konkurrenter. Det är mot denna bakgrund som Utredningen om tillsattes. Utredningen ska analysera och föreslå hur Banverkets1 behov av elektroniska kommunikationstjänster kan säkerställas med bibehållen driftsäkerhet vid en separation av hela eller delar av enhet från . Uppdraget tar i allt väsentligt sin utgångspunkt i perspektiv och då främst med avseende på järnvägstransportsystemet. En öppen infrastruktur, tillgänglig för många, är viktig för att ge förutsättningar för tjänsteutveckling. Bredbandsstrategin ställer krav på ett öppet system där många tjänsteleverantörer har tillgång till såväl optokabel med transmission som anslutningar. Tillgången till infrastruktur för telekommunikation varierar över landet. I storstadsområdena är tillgången god och det finns inga kapacitetsbrister. Vissa glest befolkade områden saknar fortfarande tillgång till bredband via optokabel. Här kan optokabel med sin stora geografiska täckning bidra till en ökad tillgång. En ytterligare användning av optokabeln bör kunna kombineras med järnvägens behov och krav på driftsäkerhet. En separering av infrastruktur i form av optokabel, transmissionsutrustning, kanalisering längs med vägar och kan bidra till att utveckla marknadsstrukturen och konkurrensen genom att lades bl.a. ned. tillgången till kapacitet ökar och genom att tillhandahållandet av infrastrukturen blir mer transparent. Utredningsdirektiven är skrivna innan hade bildats och är därför riktade i första hand mot och järnvägssidan. Utredningen gör bedömningen att konsekvensen av en separering av , helt eller delvis, inte nämnvärt påverkas av vägsidan av verksamhet. De viktigaste konsekvenserna kan hänföras till järnvägssidan och kan i tillämpliga fall översättas till vägförhållanden. Den kanalisering som har längs vissa vägar, bör dock ingå i den infrastruktur som förs över till det separerade ICT. Prioritering av järnvägens behov För att inte driftsäkerheten ska försämras vid en separering av , måste ha tillgång till såväl infrastruktur för IT och telekom som ITS-tjänster och kontorsnära tjänster med samma innehåll och leveranssäkerhet som . Specifika behov för driftsäkerheten i järnvägstransportsystemet ska fortsatt prioriteras och förutsätts ha ett bestämmande inflytande över när och hur eventuella ingrepp i den trafiknära järnvägsmiljön får ske. Marknadens förutsättningar för att kunna ersätta eller komplettera i tjänsteleveransen ser olika ut inom de olika områdena. För kontorsnära tjänster finns en väl utvecklad leverantörsmarknad. Även på nät- och driftsidan finns konkurrens genom att ett antal aktörer är verksamma i egna nät. Något annat nät än ICT:s som har fullständig täckning längs med järnvägen, finns dock inte. För generiska tjänster inom ITS-områ- det finns en utvecklad marknad. För järnvägsspecifika ITS-tjänster finns däremot endast en leverantör, . Generellt finns ändå förutsättningar för konkurrens inom en betydande del av den verksamhet som bedriver. Gränssnitt vid en separering Infrastruktur, i form av fiberoptik, transmissionsutrustning, och kanalisering längs vägar, bör tillsammans med ITS -tjänster kunna separeras från . Det gäller också de kontorsnära tjänsterna. Rent principiellt bör gränssnittet gå mellan infrastruktur för långväga kommunikation och anslutningsnäten. Teknikhusen2 bör även fortsättningsvis ägas av . En separering förutsätts ske efter en noggrann analys i om var det tekniska gränssnittet ska läggas. Gränsdragningen för vad som ska ingå i separeringen kan vara tekniskt komplicerad och måste ske och på ett sådant sätt att driftsäkerhet och funktionalitet i järnvägen inte äventyras. Separeringen av infrastrukturen för IT/telekom och ITS-tjänster bör ske sammanhållet. Nät- och driftstjänsterna och ITS är med avseende på produktionsmiljö och kompetens så integrerade med varandra att de på kort sikt inte bör särskiljas. På , när såväl det separerade ICT som marknaden för ITS-tjänster utvecklats, bör dock en åtskillnad göras. Genom att hålla ITS-delen särskiljd, men under en gemensam huvudman, skapas förutsättningar för en framtida separering och konkurrensutsättning även av de järnvägsnära ITS-tjänsterna. En konkurrensutsättning av de generiska ITS-tjänsterna kan påbörjas direkt efter en separering. Investeringar i ny infrastruktur bör hanteras utifrån samma grunder som befintliga anläggningar. Har äganderätten överförts till det separerade ICT bör nyinvesteringar genomföras av det separerade ICT utifrån de förutsättningar som bestämmer. I annat fall bör dispositionsrätten överföras till det separerade ICT på samma villkor som för den tidigare överförda anläggningen. ITS-området omfattar tjänster som ofta är utvecklade specifikt för järnvägens behov. Till andra delar är de mer generiska till sin natur. Utvecklingen går mot att järnvägsspecifika tjänster i allt större utsträckning blir generiska. De järnvägsnära tjänsterna är oftast verksamhetskritiska och starkt sammankopplade med infrastruk- 2 Teknikhus är ett samlingsnamn på de separata byggnader och utrymmen i övriga fastigheter samt kurar och apparatskåp som inhyser järnvägsspecifik teknik. turen för kommunikation. Förses inte järnvägstransportsystemet med el eller telekom, uppstår driftsavbrott i applikationer som förser driftledningscentraler med information eller så fungerar inte ställverket o.s.v. Därmed sätts hela systemet ur funktion och tågen stannar. De järnvägsnära ITS-tjänsterna är så integrerade i den operativa verksamheten i att de förutsätter ett nära samarbete, partnerskap, mellan beställare och utförare. Utvecklingen och renodlingen av beställar- och utförarrollerna är mycket viktig för att gränssnitten mellan parterna ska bli tydliga och för att det ska vara möjligt att kunna välja en alternativ leverantör. Det finns inträdeströsklar och relationen måste därför vara tillräckligt långsiktig via fleråriga väl genomarbetade avtal. En separation av ITS-tjänster från är fullt möjlig men måste ske under mycket genomtänkta former som säkerställer behov. Med hänsyn till den starka integreringen bör anslutningsnät, dvs. i huvudsak anslutningar från teknikhus ut i anläggningen i form av signaler, baliser, växlar osv., vilka är tydligt järnvägsspecifika, verksamhetskritiska och starkt integrerade i järnvägsanläggningen, inte ingå i en separering. Det är dessutom viktigt att har full kontroll över anslutningsnätet eftersom det är så verksamhetskritiskt och så integrerat i anläggningen att en separation knappast är möjlig. Detsamma gäller för teknikhusen som sådana och den teletekniska utrustningen för MobiSIR-systemet. När det gäller teknikhusen måste se till att olika aktörers åtkomst är reglerad och ordnad på ett tillräckligt säkert sätt. Det är viktigt att lyfta fram att nya roller och nya relationer efter en separering av inte förändrar uppdrag. I annat fall kan driftsäkerheten och funktionaliteten inom järnvägen påverkas och försämras. Det är alltid , beställaren, som har det slutliga ansvaret för att funktionalitet och driftsäkerhet i järnvägstransportsystemet råder samt för att infra- struktur och tjänster relaterade till järnvägen utvecklas. Detta gäller även efter en separering av . Transportstyrelsens krav på säkerhet m.m. ska även efter en separering ställas på . Det är viktigt att gränssnitt gentemot Transportstyrelsen och kunder i form av järnvägsoperatörer m.fl. inte förändras vid en separering. behöver ta fram en långsiktig strategi för sin försörjning av såväl nät- och driftstjänster som ITS-tjänster. I annat fall riskeras att inte kan ta sin roll som beställare och initiera fortsatt utveckling av järnvägs- och vägtransportsystemet. Exempelvis måste även ta ansvar för standardisering inom IT- och telekom i järnvägsanläggningen. En grundinställning är att ska fokusera på sin kärnverksamhet och etablera hög kompetens på det som ska vara bra på. En separering av från får inte innebära att dubbla kompetenser och dubbla resurser byggs upp. En separering ska i stället bidra till att den samlade effektiviteten förbättras genom att parterna fokuserar på och är kompetenta inom sina respektive kärnverksamheter. Leverans av ICT-tjänster är inte en kärnverksamhet för . Det blir den dock för ett separerat ICT. Den förväntade effektivitetsutvecklingen i det affärsdrivande verket ska komma till godo genom lägre priser. Inom samtliga områden har externa kunder. Det är viktigt att beakta detta vid en separering. Kunder i en verksamhet som separeras bör följa med vid separeringen enligt de former som normalt gäller vid företagsöverlåtelser och liknande. I den mån kunderna är kopplade till verksamhet som inte separeras bör enbart behålla kunder som är direkt kopplade till kärnverksamhet. Det innebär att tillhandahållande av t.ex. administrativa tjänster från till extern kund inte bör komma ifråga. Oavsett vilken form för separering av som blir aktuell, eller om en separering inte sker, behöver utveckla sin beställarkompetens. Saknas beställarkompetens finns risk för att tjänsteleveranser inte genererar ett driftsäkert järnvägssystem. För att skapa tydlighet i affärsrelationen och för att ge ett separerat ICT incitament till effektivisering och tjänsteutveckling även i det fallet krävs en renodling av rollerna och ett starkt och tydligt agerande från beställaren. måste kunna uttrycka sina behov i en beställning, avtala om den och ha kompetens att bedöma leveransens kvalitet i förhållande till den avtalade beställningen. Det kan inte uteslutas att personal som är placerade på förvaltarsidan kan behöva omplaceras till och vice versa. Separeringen bör inte ske förrän och har konsoliderat sina verksamheter i tillräcklig utsträckning. övertagande av verksamhet från numera nedlagda och , liksom införlivandet av i , måste ha kommit så långt innan en separering att driftsäkerheten inte äventyras av separeringen. Aktiebolagsformens fördel är att den är en vanlig och etablerad form med ett känt regelverk. Vanligen ska ett aktiebolag drivas så att det ger önskad avkastning på ett av ägaren insatt kapital. Bolagsformen är i grunden till för rent kommersiell verksamhet.