sou · GYB375 · 2010-11-10 00:00:00 — matiskt belysa och analysera aktuella delområden inom lärlings- försöket. Det finns en metodisk svårighet i att den främsta källan till kun- skap om lärlingsutbildningen, nämligen den pågående försöksverk- samheten, löper parallellt med vårt arbete och inte går att skynda på. Den söker också ännu i vissa delar fortfarande sin form, vilket ju också bör känneteckna en försöksverksamhet. De resultat och bedömningar som vi kan redovisar i detta, vårt andra, delbetänk- ande grundar sig således på erfarenheter när fyra av lärlingsför- sökets sex terminer är genomförda och verksamheten just påbörjat sitt tredje år. Bedömningarna är dock gjorda av försöksverksam- hetens huvudintressenter som branscher, företag, huvudmän och skolor och visar hur bl a elever, handledare, lärare, företagare och skolledare har upplevt lärlingsförsöket. Den viktigaste och kanske mest intressanta frågan hinner vi dock inte med att få ett svar på under Kommitténs mandattid, där måste andra ta vid. Det gäller naturligtvis lärlingselevernas anställningsbarhet, får de jobb inom utbildat yrke och hur förhåller de sig i detta avseende till elever som gått en huvudsakligen skolförlagd utbildning? Kommittén ska enligt sina direktiv särskilt följa försöksverk- samheten ur näringslivets perspektiv och vi har därför valt att genomföra en omfattande studie av företagens erfarenheter av gymnasial lärlingsutbildning genom en enkät till ett stort antal företag kombinerat med djupintervjuer. Sen tidigare finns material baserat på utfrågningar med branscher, främst de partsammansatta yrkesnämnderna, för att därigenom få tillgång till erfarenheter av försöksverksamheten och aktuell situation kring specifika frågor. Detta redovisade vi i vårt förra betänkande. I några fall har forskare och experter bidragit med rapporter som redovisas som bilagor till detta (bilaga 3 och 4) och kommande slutbetänkande. har också genomfört studiebesök i i syfte att studera deras system för lärlingsutbildning. Särskilda möten har ägt rum med friskolekoncernen , som är den i särklass största huvudmannen inom försöksverksamheten. Vidare har genom enkäter och intervjuer ställt frågor till elever, lärare, skolledare, skolhuvudmän, företag och bransch- organisationer. Ett annat viktigt uppdrag är det främjandeuppdrag Nationella lärlingskommittén har avseende lärlingsutbildning och arbetsplats- förlagt lärande. Det handlar enligt direktiven om att ge stöd i första hand till lärlingsråd och huvudmän. Några delområden är särskilt Kommitténs uppdrag och arbetsformer utpekade; att organisera utbildning på arbetsplatser, att genomföra handledarutbildning, att utforma avtal och utbildningskontrakt samt att kvalitetssäkra lärlingsutbildningen. Ett annat, mera öppet upp- drag är att uppmärksamma generella utvecklingsbehov inom lärlingsut- bildningen. viktigaste redskap för stöd till lärlings- utbildningen är vår hemsida (www. Den togs i bruk , och har successivt utvecklats med allt mer material. Under rubriken stödmaterial återfinnas mycket verksamhetsanknutet material med tips, mallar för avtal och kontrakt samt checklistor. Vi arbetar vidare med två branscher, och elbranschen, för att utveckla modeller för webbaserade och branschspecifika handledarutbild- ningar, där nu prototyper är klara. Det senaste tillskottet till hem- sidan är en serie reportage från ett antal framgångsrika lärlingsut- bildningar med olika inriktning, som tagits fram som inspiration för andra skolor och företag. har även genomfört två egna Nationella Lär- lingskonferenser i respektive som samlat drygt 400 deltagare. En användarkonferens har ägt rum i med 140 deltagare. Vidare har kommittén deltagit vid informationskonferenser inför /2011 som anordnades på sex platser runt landet. Till stöd för vårt arbete har två referensgrupper knutits, en företagargrupp med företrädare för företag som deltar i försöksverksamheten och en studie- och en yrkesvägledargrupp med syvare från skolor som deltar i försöksverksamheten. Huvudsyftet med grupperna har varit att utveckla och ta tillvara erfarenheter och idéer från försöksverksamheten. Ett annat syfte har varit att se till vilka olika behov av stödmaterial som finns i anslutning till försöket. Därigenom har båda referensgrupperna bidragit till att utveckla innehållet på Kommitténs hemsida. Före- tagsgruppen har även utvecklat idéer kring hur arbetsplatspraktiken kan vidareutvecklas utifrån näringslivets behov genom samverkan mellan skola och näringsliv samt hur kommunikationen med lär- lingsråd och med branschföreträdare bör se ut för att lärlingsut- bildningen ska bli en effektiv och attraktiv utbildningsform. Kommitténs uppdrag och arbetsformer 1.3Lärling – ett begrepp med många tolkningar Även om lärlingsutbildningen historiskt sett är grundformen för all praktisk yrkesutbildning har begreppen lärling och lärlingsut- bildning långt ifrån någon entydig betydelse. Det visar också våra kontakter med skolor och företag. Lärlingsutbildningen måste skiljas från rent skolförlagd yrkesutbildning och olika praktikformer på en arbetsplats. Den brittiske forskaren , en av de främsta experterna på lärlingsutbildning (Lemar, , 2010), definierar lärlingsutbildning som en strukturerad utbildning med huvudfokus på arbetslivet. Utbildningen innehåller en bestämd blandning av utbildning på en arbetsplats och skolförlagda allmänteoretiska och yrkesteoretiska moment. Utbildningen leder till formellt erkända yrkeskvalifikationer som ger lärlingen tillträde till ett särskilt yrkesområde. Arbetsgivare är med och finansierar utbild- ningen och lärlingen får i allmänhet någon slags ersättning under lärlingsutbildningen. Enligt utgör lärlingsutbildningen, i de länder där den är mest utvecklad och utbredd, ofta en integrerad del av utbildningssystemet på gymnasial nivå. medger att det inte alltid är alldeles lätt att urskilja vad som ska klassas som lärlingsutbildning. I flera länder, t.ex. i , innehåller den skolförlagda yrkesutbildningen också arbetsplatsförlagd utbildning (APU). Men det som skiljer dessa utbildningsmoment från egentlig lärlingsutbildning är att praktik inom ramen för en skolförlagd yrkesutbildning i allmänhet utgör en mindre del av den totala utbildningstiden och att lärandeinne- hållet inte heller är lika genomarbetat som i en lärlingsutbildning. Den skolförlagda utbildningen uppfattas oftast som en förberedande utbildning som förutsätter kompletterande färdigutbildning på arbets- platser. Dessutom saknas i allmänhet möjligheter till ett anställ- ningsförhållande . I andra länder, t.ex. och , men även i den svenska debatten om unga utan jobb har det lyfts fram satsningar som betecknas som lärlingsutbildning, men som i första hand handlar om praktik och inte om att erbjuda breda yrkeskvalifika- tioner. Det som kallas för lärlingsutbildning, t.ex. inom ramen för Modern Apprenticeship i , liknas mer en arbets- marknadspolitisk åtgärd än egentlig yrkesutbildning. Denna utbild- ning är inte heller integrerad i ett utbildningssystem på gymnasial nivå. Kommitténs uppdrag och arbetsformer Ur ett svenskt arbetsmarknadsperspektiv står lärling och lär- lingsutbildning för en av parterna genom kollektivavtal reglerad utbildning av en person förenad med en anställning. Sådan avtals- bunden färdigutbildning sker normalt efter genomgången treårig grundutbildning och förekommer inom t.ex. bygg-, el- och fordons- branscherna. Gymnasieutbildning i alla dess former, inklusive försöks- verksamheten med gymnasiala lärlingar, ska genomföras så att utbildningsinnehållet styrs av skolans styrdokument. Arbetsplats- förlagt lärande (APL) måste dock formas under de förutsättningar som gäller i arbetslivet. För detta krävs en konstruktiv samverkan mellan skola och arbetsplats. Vi har funnit att det i många fall finns brister i denna samverkan inom försöksverksamheten. Våra under- sökningar visar också att det även bland företag som tar emot elever för olika former av APL, inklusive lärlingsutbildning, finns en osäkerhet om vilken kategori eleverna tillhör. Detta är inte acceptabelt då för- väntningarna på hur elevernas tid på arbetsplatsen ska utnyttjas är mycket olika beroende på syftet med den aktuella APL-perioden, t.ex. i fråga om skillnaden mellan miljöpraktik och gymnasial lär- lingsutbildning. Det är skolan som ska göra företagen uppmärk- samma på detta i samband med överenskommelsen om APL. Den gymnasiala lärlingsutbildningen som är Nationella lär- lingskommitténs uppdrag är en försöksverksamhet med intagning –2010. Det är en grundläggande, treårig yrkesut- bildning med omväxlande skol- och arbetsplatsförlagda perioder inom gymnasieskolans ram. Det finns inom försöksverksamheten möjlighet till en kombination av anställning och elevstatus eller enbart elevstatus med skolan som huvudman. Som tidigare nämnts har beslutat att gymnasial lärlingsutbildning ska per- manentas inom den nya gymnasieskolans ram . Det är enligt Nationella lärlingskommitténs mening viktigt att benämna denna utbildningsform, gymnasial lärlingsutbildning och dess elever gymnasiala lärlingar för att skilja den från andra lär- lingsliknande utbildningar och arbetsmarknadspolitiska åtgärder. Kommitténs uppdrag och arbetsformer 1.4Externa kontakter och samråd Kommittén har strävat efter ett öppet arbetssätt och har samarbetat med många myndigheter, organisationer, branscher, huvudmän och skolor. Nationella lärlingskommittén har haft ett omfattande samarbete med som bistått kommittén på olika sätt. Främst när det gäller beräkningar och statistikunderlag avseende för- söksverksamheten men också metodiska diskussioner om erfarenheter av försöksverksamheten. Kommitténs sekretariat har även deltagit i de till knutna Nationella programrådens möten och kon- ferenser. Kommittén har även haft löpande samråd med den särskilda utred- aren, och hennes kansli, som tillsattes för att belysa och ge förslag avseende frågor om anställning inom ramen för en lärlingsutbildning samt näraliggande områden. Denna utredning, , U 2009:2 (Dir 2009:70), har löpt parallellt med Nationella lärlingskommittén fram till , då den lämnade sitt slutbetänkande, Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv (SOU 2010:19). Vi har även haft kontakt med Skolinspektionen i frågor som rör för- söksverksamheten och speciellt dess kvalitetsgranskning av yrkes- förberedande utbildningar, där det arbetsplatsförlagda lärandet stått i centrum. har haft samråd med de centrala part- erna och flera kontakter med respektive organisation. De är , (), Företagarna och Kom- muner och Landsting (SKL). Dessa organisationer är även repre- senterade i vår kommitté. har sedan sin start tillsammans med bildat en beredningsgrupp av experter som träffats inför Lärlings- kommitténs sammanträden. Här har frågor om de delvis över- lappande uppdragen mellan och Kommittén behandlats. Hit hör frågor om samordning av olika utvärderingsuppdrag samt uppgifter och statistik från försöksverksamheten, som ofta är svår att urskilja i den löpande utbildningsstatistiken. Gruppen har, för- utom kommitténs ordförande samt och , från kommitténs sekretariat bestått av från Kommitténs uppdrag och arbetsformer , gymnasieenheten, , stats- bidragsenheten samt , enheten för uppföljning och statistik. Dessutom har kommitténs sekretariat hållit kontakt med enskilda kommittéledamöter och andra före- trädare från deras organisationer bl.a. i syfte att undersöka förut- sättningar för att gemensamt utveckla stödmaterial mm. har etablerat ett samarbete med en grupp forskare vid Lunds och med docent som huvudansvarig i syfte att få ett antal specifika frågor rörande lär- lingsutbildning belysta. I kontakterna med har genomfört en studie av arbetsplatsförlagt lärande. Vid har genomfört ett uppfölj- nings- och utvärderingsarbete rörande lärlingsrådens arbete. Leda- möter och sekretariat från Kommittén har deltagit vid ett särskilt seminarium om lärlingsutbildning anordnat av i anslut- ning till att och , uni- versitet, presenterade sin rapport om ett pedagogiskt och didakt- iskt perspektiv på försöksverksamheten. Delar av Kommittén har deltagit i seminarium om upplägg av lärlings- utbildning i och med utgångspunkt i Öresunds- regionens särskilda förutsättningar med en gränsöverskridande gemensam arbetsmarknad. Konsultföretaget har på Kommitténs uppdrag genom- fört en omfattande undersökning bland de företag som tar emot lärlingar inom försöksverksamhetens ram. Enkäten har gått ut till cirka 1 200 företag och kompletterats med ett antal djupintervjuer. , Gestaltningsbyrån i , har byggt upp och underhållit och svarar också för formgivning av detta delbetänkandes omslag. Utredningssekret- eraren , i har på Nationella lärlingskommitténs uppdrag genomfört en studie av regional samverkan (bilaga 2). Kommitténs uppdrag och arbetsformer Då underlagsmaterialet och resultaten från olika uppföljningar nu börjar strömma in har vi ett nytt läge i förhållande till när vårt första delbetänkande skrevs. Vi har därför valt att disponera vårt andra delbetänkande på ett annorlunda sätt. Vår utgångspunkt är att följa och beskriva hela förloppet kring hur gymnasial lärlings- utbildning planeras, etableras och sedan genomförs i skola och på arbetsplatser, Vi följer hela processen, presenterar och redovisar samt analyserar olika erfarenheter utifrån det pågående lärlings- försöket enligt följande: Kapitel 1 i detta kapitel har vi presenterat ramen för vårt upp- drag och har även gett en redovisning av hur kom- mittén har arbetat. Kapitel 2 behandlar vad som hänt inom lärlingsutbildningens i sedan kommittén redovisade sitt första betänkande. Vi behandlar verksamhet såväl inom kom- mittén som externa händelser av betydelse för lärlings- utbildningens utveckling. Kapitel 3 behandlar ungdomars etablering på arbetsmark- naden och företagens efterfrågan på arbetskraft inför gymnasiereformen 2011. Kapitel 4 behandlar erfarenheter av utbildningens organisering sett ur olika perspektiv, nämligen( i ordning): nationell nivå, huvudmannanivå, skolnivå, arbetsplatsnivå samt elevnivå. Kapitel 5 behandlar erfarenheter av hur lärlingsutbildningens genomförs på skolor och arbetsplatser samt former och organisation för samverkan dessutom beaktas elevperspektivet. Kapitel 6 redovisar vissa särskilda uppdrag enligt våra direktiv Kapitel 7 redovisar kommitténs överväganden Kapitel 8 redovisar kommitténs förslag Kapitel 9 redovisar konsekvenser av våra förslag i enlighet med de ramar som finns för kommittéarbete Kapitel 10 presenterar frågor kring kommitténs fortsatta arbete 2Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2010 I detta kapitel behandlar vi vad som hänt inom lärlingsutbildningen sedan vi lämnade vårt första delbetänkande . Vi inleder med arbetet inom kommittén och behandlar därefter andra externa verksamheter. Fokus i Nationella lärlingskommitténs arbete har i enlighet med våra direktiv legat på att särskilt följa utvecklingen ur näringslivets perspektiv och se hur försöksverksamheten lever upp till arbetsmarknadens behov. Kommittén har planenligt fullföljt sin arbetsplan och gjort en riktad uppföljning till de företag som medverkar i lärlingsförsöket. Uppföljningen syftar dels till att kartlägga vilka företag och branscher som deltar (genom enkät), dels beskriva vilka erfarenheter de medverkande företagen har av för- söksverksamheten så här långt (genom djupintervjuer). Frågorna kommer i huvudsak att vara bedömningar om hur olika verksam- heter fungerar samt om motiven för att delta i lärlingsförsöket. Första arbetsåret gjorde vi en förstudie av hur lärlingsråden, som har en nyckelfunktion inom försöksverksamheten, är organiserade och fungerar. Vi har tagit initiativ till en fördjupad studie av dessa i sam- arbete med . Vi har även i samarbete med följt den arbetsplatsförlagda utbildningen funktion. För att kunna dra slutsatser av lärlingsförsöket jämfört med den vanliga skolförlagda utbildningen avser också göra vidare studier för att belysa elevernas bakgrund i form av meritvärde, studieavbrott mm. Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2010 2.1Företagsundersökningen – vad tycker företag och organisationer om gymnasial lärlingsutbildning En av Kommitténs främsta uppgifter syftar till att öka kunskapen om näringslivets medverkan, behov och synpunkter på lärlings- försöket. I kommitténs första delbetänkande , fanns ännu inte så mycket erfarenheter att lyfta fram i fråga om erfarenheter från arbetsplatser, varför fokus i högre grad kom att ligga på skolans synpunkter och erfarenheter. Vi aviserade därför i betänkandet att kommittén att skulle göra studier som närmare belyste företagens inställning till och upplevelse när det gäller lärlingsutbildningen. har på uppdrag av genomfört dels en bred enkätundersökning riktad till de företag och organisa- tioner som deltar i lärlingsförsöket, dels en djupintervju- undersökning för att få ytterligare kunskaper om inställning och erfarenheter. Resultaten har redovisats i två delrapporter, . Här redovisas en kort beskrivning av metod samt de huvudsakliga slutsatserna av studierna. För närmare beskrivning och resultat hänvisas till respektive sakavsnitt. Hela rapporten redovisas som bilaga 3. Det första /2009 inom försöksverksamheten med gymn- asial lärlingsutbildning deltog 4 069 elever(). Efter att ha först ha fått tillstånd att medverka i försöket och tilldelats platser ansökte skolhuvudmännen om ekonomiskt stöd för de utnyttjade lärlingsplatserna. Vid denna rekvisition av statsbidrag angavs även vilken den avsedda arbetsplatsen för lärlingen skulle vara. Nation- ella har låtit SCB:s företagsregister kontrollera uppgifterna och påföra aktuella kontaktuppgifter (vilket ger upp- gifter om geografisk placering). Utöver detta har de matchande företagen tillförts branschtillhörighet och storleksklass. Drygt 2 500 lärlingars arbetsplatser återfanns och på dessa utbildades drygt 3 000 elever. För de tre största branscherna: byggnadsverk- samhet, tillverkningsindustri och detaljhandel gjordes ett urval av 150 arbetsplatser inför enkätundersökningen. Alla övriga branscher har totalundersökts. Totalt utvaldes 1 162 arbetsplatser. Registret över dessa har använts som bas vid enkätutskick och vid bear- betning av materialet. I studien undersöker vi företag och organisationers erfarenheter och inställning till gymnasial lärlingsutbildning. Andra aktörers, t.ex. skolans eller branschorganisationers syn på utbildningen har Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2010 inte studeras i denna undersökning. Undersökningen baseras vidare på en kvantitativ enkätstudie kombinerat med cirka 30 djup- intervjuer. I undersökningen refereras generellt till företags erfarenheter av och inställning till gymnasial lärlingsutbildning. Emellertid sker den arbetsförlagda utbildningen inte enbart på företag utan också hos offentliga arbetsgivare och organisationer. När vi använder ordet företag syftar vi således på samtliga dessa arbetsgivare. använder vi företag och organisationer eller arbetsplats med samma betydelse. Datainsamlingen genomfördes i form av en postal enkät. Enkäten utarbetades i nära dialog med Nationella Lärlingskom- mitténs sekretariat. Enkäten återfinns i bilaga 3 (appendix 1). Enkäten skickades till företag och organisationer som deltar i för- söksverksamheten och ställdes till handledare för lärling. Någon svarsplikt gäller givetvis inte för denna typ av undersökning. Svars- frekvensen i undersökningen uppgår till (588 företag) vilket innebär att bortfallet uppgår till (574 företag). Detta är enligt en ganska normal svars- frekvens för denna målgrupp, när svarsplikt ej föreligger. Av de svarande 588 företagen anger 136, , att de inte har, eller har haft, en elev inom ramen för lärlingsförsöket på arbetsplatsen. En förklaring till detta skulle kunna vara att företagen inte är säkra på vilken typ av praktikelev de har hos sig. Det finns flera olika former av arbetsförlagd undervis- ning, bland annat lärande i arbete (), arbetsplatsförlagd utbildning (APU) och praktik inom ramen för KY-utbildning. I den mån det råder osäkerhet om vilken typ av elev eller praktikant kanske före- taget har valt att ange att man inte har någon lärling. Att det i vissa företag och organisationer råder osäkerhet kring olika former av lärlingar/praktikanter får visst stöd i de kontakter vi haft med före- tag under arbetets gång. En annan förklaring skulle kunna vara att lärlingen har hoppat av sin utbildning eller bytt arbetsplats , då skolhuvudmännen lämnade uppgifter om vilken arbetsplats lärlingen skulle vara på, och då urvalet fastställdes. För att ge en mer rättvisande bild av företagens erfarenheter av gymnasial lärlingsutbildning, redovisas fortsättningsvis därför endast resultaten från de företag som faktiskt har, eller har haft, en lärling. Detta innebär att basen som används vid resultatredovisningarna utgörs av 459 företag. Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2010 detta bedömer vi inte att bortfalls- och mätproblematiken har varit omfattande eller skapat större problem i denna undersökning. Vilka företag har tagit emot lärlingar? Nästan nio av tio företag som svarat på enkäten har tidigare erfarenhet av elever och praktikanter. Det kan vara praktikanter via försöksverk- samheten med , (lärande i arbete), APU (arbetsplatsförlagt utbildning), KY-utbildning eller från arbetsförmedlingen. Således är det som anger att de inte har någon erfarenhet alls av att ta emot elever eller praktikanter. Detta kon- staterande är intressant och indikerar att det finns en stor potential för att involvera fler företag i arbetsplatsförlagt lärande, inklusive lärlingsutbildning. Kommittén har därför beslutat gå vidare med en studie och ska i samarbete med SCB kontakta företag, med lik- nande förutsättningar som de deltagande, men som inte deltagit i lärlingsförsöket. I denna studie frågar vi om de fått information om möjligheterna att delta och huruvida de skulle kunna tänka sig ta emot elever för APL. inom tillverkning och bygg I diagram 2.1 framgår att av de 459 svaren återfinns flest företag inom tillverkning och bygg och handel. Hotell och restaurang-, utbildning samt vård och omsorg utgör andra näringsgrenar med förhållandevis hög svarsfrekvens. I förhållande till fördelningen i det totala urvalet (1162 företag) bedöms svarsfrekvensen fördelad på näringsgren vara representativ.1 Notera att urvalet bygger på näringsgrensstatistik, dvs. koder enligt SNI – Svensk näringsgrensindelning och inte utbildningsstatistik (t.ex. den statistik som förs över de nationella gymnasieprogrammen och deras inriktningar och SUN – svensk utbildnings- nomenklatur). Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2010 Figur 2.1 Svarsfrekvens fördelad på näringsgren Majoriteten är mindre företag Det är främst mindre företag och organisationer som har gymn- asiala lärlingar vilket tydligt framgick av urvalet. Svarsfrekvensen i olika storleksklasser motsvarar i hög grad fördelningen i det totala urvalet, se diagram 2.2. Figur 2.2 Svarsfrekvens fördelad på storlek/antal anställda Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2010 Många företag och organisationer i När det gäller den geografiska fördelningen, återfinns en stor andel av arbetsplatserna som svarat på enkäten i . Nästan en fjärdedel av respondenterna är företag och organisationer i den regionen. Även och har relativt stor andel av verksamheterna. Svarsfrekvenserna vad gäller geografisk fördelning bedöms vara representativa för det totala urvalet. De allra flesta företag är nöjda men det finns förbättringspotential De medverkande företagen och organisationerna vittnar över- gripande om att de i stor utsträckning tycker att det har varit bra att delta i lärlingsförsöket så här långt. I enkätundersökningen upp- ger drygt hälften att de är nöjda och ytterligare en tredjedel av de företag som svarat på enkäten menar att de tycker det varit mycket bra eller utmärkt.