sou · GYB335 · 2010-05-25 00:00:00 — Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009 från Delegationen för jämställdhet i skolan SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Rapporten innehåller en metaanalys av svensk forskning om skola och jämställdhet åren 1969–2009 (kapitel 3). Rapporten innehåller även en metaanalys av forskningsbaserade metoder för att arbeta med jämställdhet i skolan, baserad på forskning (kapitel 4). Därutöver förs vissa analytiska resonemang, som i strikt mening inte ingår i metanalyserna (kapitel 5). Avslutningsvis redovisas författarens egna förslag till åtgärder för att öka jämställdheten i skolan(kapitel 6). Delegationens sammanfattning omfattar inte varje enskilt delavsnitt i rapporten. I kapitel 4 redovisas en omfattande tabell, där skilda antaganden och använda begrepp för jämställdhet kopplas samman med olika förförståelser samt för- och nackdelar med dessa. Denna för rapporten viktiga tabell kommenteras endast översiktligt nedan. En hel del av nyanserna och resonemangen i rapporten i övrigt låter sig heller inte fångas i denna sammanfattning. Det bör understrykas att det inte är Delegationens uppfattningar i de sakfrågor som avhandlas som redovisas här, utan endast delegationens sammanfattning av rapporten. Uppdraget bakgrund och karaktär (kapitel 2) Syftet med rapporten är att analysera de forskningsbaserade antaganden för kunskaper och de anspråk som åberopas till grund för förslag om förbättringar och förändringar för barnens bästa gällande jämställdheten i skolan. Ett annat syfte är att analysera för- och nackdelar med samt konsekvenser av olika typer av forskningsbaserade metoder för att arbeta med jämställdhet i skolan. Analysen har omfattat 1 505 publikationer som publicerats inom ramen för ett vetenskapligt sammanhang, 1969–2009. En förhållandevis vid definition har använts vid avgränsningen av ämnesområdet jämställdhet. Metaanalys forskning (kapitel 3) Nära hälften av publikationerna från har flickor och/eller pojkar som subjekt. Därefter är det i tur och ordning lärare, elever (utan angivande av kön) rektor/skolledare, lärarstuderande samt övriga subjekt som behandlas i forskningen. handlar merparten av forskningspublikationerna om flickor. kom i stället forskning om flickor och pojkar successivt att öka i omfattning. ökar forskningen om pojkar, för att utgöra en nästan lika stor andel som forskningen om flickor och pojkar. Till stor del handlar denna forskning om pojkar med skolsvårigheter av olika slag. Det bör dock nämnas att en betydande del av publikationerna om pojkar i skolan från senare år handlar om pojkar i den bemärkelsen att de utgör en kritik av ett överdrivet fokus på pojkar i skolan. Forskning om enbart flickor har minskat , och är det endast enstaka publikationer som har enbart flickor som subjekt. Forskningen handlar nästan uteslutande om skillnader mellan flickor och pojkar. Ytterst få exempel står att finna inom forskningsfältet där likheter mellan könen är i fokus. Forskningsfältets intresse för män som viktiga förebilder i läraryrket skjuter fart , även om det i publikationer från hela den undersökta perioden går att utläsa ambitionen att få fler män till läraryrket. Över tid har olika begrepp använts mer eller mindre frekvent i de undersökta forskningspublikationerna, för att i vid bemärkelse diskutera jämställdhet. över hela tidsperioden är begreppet jämställdhet det klart dominerande begreppet, följt av genus, könsroll och könsskillnad. Användningen av begreppen jämställdhet och genus har dock gradvis minskat . Dessa båda begrepp används i endast drygt hälften av de publikationer som publicerades , att jämföras med en i det närmaste fullständig dominans . Könsrolls- och könsskillnadsbegreppen är centrala , men överges . Likaså har begreppet feminism sin främsta förekomst . utvecklas nya teorier inom forskningsfältet, och begrepp som heteronormativitet, queer, intersektionalitet och maskulinitet introduceras. Det fysiska rum som forskningen berör är till övervägande del skolans klassrum. Forskningen om det som utspelas på skolgården, skolvägen, korridoren, fritidshemmet, skolmatsalen och andra fysiska rum är påtagligt begränsad. Metaanalys metoder (kapitel 4) Forskningsbaserade metoder för att arbeta med jämställdhet i skolan Aktions- och interventionsforskning utgör en viktig del av de direkta forskningsbaserade metoderna för jämställdhet i skolan, även om det är ett begränsat antal forskningspublikationer som berör denna forskning. Aktions- och interventionsforskning går i korthet ut på att arbeta med könsskillnad och maktförhållanden i klassrummet, för att bryta ojämställda maktrelationer. Det finns även forskningsbaserade indirekta metoder för att öka jämställdheten i skolan, exempelvis kritiska granskningar av läromedel ur ett jämställdhetsperspektiv. Granskningar av läromedel har gjorts återkommande på initiativ av ansvariga myndigheter. De normer som granskningarna tagit utgångspunkt i har dock skiftat . framhölls exempelvis i en granskning av läromedel som föredömligt att skildra en familj där mannen och kvinnan båda arbetar heltid. I en granskning problematiseras i stället att normer kring tvåsamhet och heterosexualitet ofta tas som självklara. Exemplet illustrerar att de antaganden som ligger till grund för förslag om jämställdhet sällan problematiseras i sig. Det är svårt att dekonstruera sin samtids normer. För- och nackdelar med olika förförståelser av jämställdhet Begreppet jämställdhet förutsätter för att vara betydelsebärande två åtskilda kategorier: flickor/kvinnor respektive pojkar/män. Att definiera ett jämställdhetsproblem innebär per definition att ta fasta på skillnader som innebär att kvinnor och män inte har samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Det finns därför en risk för att forskningen om jämställdhet och jämställdhetsarbetet i sig återskapar de problem som man vill lösa. Å andra sidan leder en hållning som inte problematiserar kön ofelbart till en könsblindhet, som konserverar en ojämställd ordning. Det är alltså trots de risker för återskapande som arbetet medför viktigt att arbeta för ökad jämställdhet. Frågor om jämställdhet och jämställdhetsproblem kan förstås på olika sätt i forskningsfältet. Könen kan exempelvis i olika avseenden förstås som lika alternativt olika på biologisk eller social grund. Olika förförståelser medför olika för- och nackdelar i det praktiska jämställdhetsarbetet. Analytiska spår (kapitel 5) Begreppet jämställdhet är sprunget ur kvinnorörelsens kamp för att förbättra kvinnors ställning. Begreppet myntades i slutet av 1960- talet, och jämställdhet handlade från början om att ge kvinnor ekonomisk självständighet, rätten till sin egen kropp och sexualitet, rätten till kontroll över reproduktionen med mera. Över tid har begreppet fått ett vidare tillämpningsområde. I den politiska debatten om begreppet i går det att urskilja tre infallsvinklar på jämställdhet, som alla utgår från kvinnans underordnade ställning: Kvinnor bör ha samma rättigheter som män när det gäller representation, kvinnor besitter resurser som i jämställdhetens namn måste få komma samhället tillgodo samt kvinnor har andra intressen att bevaka än män, och kan därför inte representeras av män som grupp. Begreppet jämställdhet har kommit att kritiseras bland annat för att betydelsen av andra möjliga skillnader reduceras, exempelvis skillnader som följer av klass, etnicitet, sexualitet, ålder, funktionshinder, geografisk hemvist etcetera. finns även ansatser i diskussionen om jämställdhet som är könsneutrala eller mer individorienterade i sin utgångspunkt, dvs. som inte utgår från kvinnans underordnade ställning. Den vetenskapliga diskursen om skola och jämställdhet baseras delvis på andra antaganden och en annan förförståelse än den som ligger till grund för det praktiska jämställdhetsarbetet i landets skolor. Det går att urskilja fyra olika typer av inriktningar av det praktiska arbetet med jämställdhet i skolan. Begreppet de(n) används för att beteckna grupper av elever som i något avseende är underordnade, dvs. grupper som inte tillhör den dominerande kategorin vi utan i stället den marginaliserade kategorin dom. Det kan beroende på sammanhanget röra sig om exempelvis flickor eller homosexuella. Med utbildning för de(n) Andra avses insatser för att höja de(n) Andras medvetenhet om sin egen situation. Utbildningen går ut på att blottlägga hur förutsättningar och särskilda handlingar utesluter, marginaliserar trakasserar eller stigmatiserar särskilda grupper eller hur olika normer, värderingar, fördomar och andra subtila föreställningar inverkar negativt på en särskild kategori människor. Utbildning om de(n) Andra vänder sig inte till särskilda kategorier eller enskilda elever från underordnade grupper, utan ser värdet i att samtliga elever blir delaktiga i kunskaper om de(n) . Undervisning som undersöker de sociala, ekonomiska och ideologiska betingelserna för olika former av marginalisering, diskriminering och förtryck är en annan typ av inriktning. Lärande genom kris handlar om att utveckla kunskaper om hur vi i vardagen ständigt återskapar myter, idéer och olika former av förtryck, och om att använda krisen inför skillnadens utmaningar som drivkraft till att uppnå förändring. Ett arbete för jämställdhet som bedrivs i enlighet med de ovan nämnda inriktningarna, kommer att baseras på en analytisk uppdelning i kategorierna flickor respektive pojkar. risken för ett återskapande av de maktskillnader som skulle åtgärdas. En motrörelse som vill hantera detta grundläggande problem representeras av de olika normkritiska arbetssätt, som behandlar exempelvis maskulinitet, intersektionalitet, heteronormalitet och queer. Gemensamt för dessa är att de utmanar jämställdhetsdiskursen, för dess anspråk på två åtskilda könskategorier. En kommentar till lärarutbildningar Författaren framhåller att frågor om jämställdhet inte behandlas särskilt utförligt, varken i den utredning som legat till grund för förslaget till ny lärarutbildning eller i den åtföljande propositionen. Den aspekt av jämställdhet som behandlas är främst vikten av att få fler män att söka sig till lärarutbildningen. Ambitionen att få fler män att bli lärare fanns även i det förslag till ny grundskollärarutbildning som presenterades . Den lösning som föreslås i utredningen är också densamma nu som då: Högre status ska locka fler män till utbildningen. Utredningen redovisar dock inget empiriskt stöd för att högre status skulle locka fler män till lärarutbildningen. Tvärtom redovisas vissa data rörande mäns inträde i lärarutbildningen som motsäger denna uppfattning: andelen män ökar på samtliga inriktningar av 4–9 lärarutbildningen och på gymnasielärarutbildningen. I förarbetena till grund för den nya lärarutbildningen kan läsas in en berättelse om feminisering som ett problem i sig, och en ned- och undervärdering av kvinnors konkreta omsorgsarbete i läraryrket, menar författaren. En indirekt skuldbeläggning av kvinnor sker också, i och med att den höga andelen kvinnor inom lärarutbildningen anses skrämma bort männen. Rekommendationer (kapitel 6) Författaren menar att forskningen och kunskapsutvecklingen om jämställdhet och skola behöver utvecklas i specifika avseenden. Vidare föreslås att ett nationellt för skillnad, makt och utbildning inrättas. Ett annat förslag är att det införs ett systematiskt och integrerat arbete med genus i lärarutbildningen. Ytterligare några förslag lämnas. Efter en överenskommelse med vår delegation har fil.dr. genomfört en metaanalys av svensk forskning om skola och jämställdhet åren 1969–2009. Metaanalysen syftar till att med utgångspunkt från olika forskningsperspektiv fördjupa insikterna om problemkomplexet jämställdhet i skolan. är sociolog, och verksam vid , . Jämställdhet råder när män och kvinnor har samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter. Definitionen verkar vid första påseende enkel, men när den i olika situationer ska tillämpas och omsättas till praktiskt jämställdhetsarbete, så inrymmer den i själva verket en mängd olika tolkningsmöjligheter. I denna rapport behandlas frågan om hur jämställdhet kan förstås och vilka problem och möjligheter olika positioneringar och metoder medför. Författaren understryker att det är viktigt att arbeta för jämställdhet i skolan, men att alla sätt att förstå jämställdhetsproblemen och alla metoder för att komma till rätta med dem har sina nackdelar och begränsningar. Rapporten är dock inte någon jämställdhetsarbetet i skolan bör bedrivas. I rapporten redovisas även vilka övergripande frågor som forskningen om skola och jämställdhet har handlat om under olika perioder . Det konstateras exempelvis att forskningen tidigare mestadels handlade om flickor och olika jämställdhetsproblem. har en större del av forskningen i stället ett fokus på jämställdhet och pojkar eller på både flickor och pojkar. har valt att avsluta sin rapport med ett antal egna åtgärdsförslag rörande jämställdhet och skola. De förslag som presenteras är således författarens egna som inte har behandlats i sak i delegationen. med denna rapport publiceras även bibliografin Svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009 (SOU 2010:36). Denna rapport är den tredje i serien av forskarrapporter från DEJA. Rapporterna kommer alla att publiceras , och föregår Delegationens slutbetänkande, som överlämnas till regeringen . Syftet med rapporterna är att bidra med ny kunskap samt sammanställa och sprida kunskap och därigenom stimulera diskussionen om jämställdhet och genus i skolan. Författarna står själva för innehållet i rapporterna. Ytterligare information om vår delegation finns på webbplatsen . DEJA – Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08) I DEJA:s rapportserie har tidigare publicerats: IKvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia (SOU 2010:10) IIKvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap (SOU 2010:33) Inledning och disposition ............................................ Uppdragets bakgrund och karaktär............................... Materialet i korthet .................................................................. Tillvägagångssätt i analysen..................................................... Utsikter för analysen ............................................................... Forskningsfältet som helhet ...................................... Subjekt – en detaljerad bild ..................................................... Några teoretiska begrepp .......................................... Aktions- och interventionsforskning ..................................... Läromedel och jämställdhet..................................................... 4.2.1 Mot reproduktionen av könsroller .............................. I diskrimineringslagens hägn........................................ Förförståelser, fördelar och nackdelar .................................... Sammanfattning av antaganden för metoder.......................... Jämställdhetens tre linjer .............................................. En alternativ blick ......................................................... Det formellas paradox .................................................. Metoder i perspektiv ................................................................ 5.2.1 Utbildning för de(n) Andra ......................................... 5.2.2 Utbildning om de(n) Andra......................................... 5.2.3 Kritik mot strukturellt förtryck och Andrafiering ..... Lärande genom kris....................................................... 5.2.5 Konsekvenser för jämställdhet i skolan....................... En kommentar om lärarutbildningar ...................................... Bilaga – Definitioner......................................................... 1 Inledning och disposition Erfarenheter av en ojämställd skola, och arbete för att skapa en jämställd skola, har varit föremål för svensk forskning under närmare ett halvt sekel. Det här forskningsfältet spänner över snart sagt samtliga discipliner och ämnesområden, använder en bred repertoar av begrepp och metoder, samt involverar en i det närmaste oöverblickbar mängd aktörer i och utanför skolans värld. Svar på frågor om flickors och pojkars villkor, prestationer, resultat och erfarenheter har föreslagits och förkastats, omformulerats och överskridits. Lärares undervisning har analyserats ur snart sagt varje synvinkel, skolledares situationer och prestationer likaså. har forskning bidragit till ny förståelse och strategier för förändring, men exempel finns även på hur forskningsbaserad kunskap utgjort det främsta hindret för att skapa en jämställd skola. Vidare är det märkbart hur forskningsfältet ofta skapar till synes ny kunskap genom att formulera det redan bekanta på ett för samtiden nytt sätt. Förmågan att glömma är på sätt och vis en drivfjäder för forskningsfältets utövare i sig. Forskning om jämställdhet och skola har flera gemensamma beståndsdelar, varav en särskild är ambitionen att problematisera kön. Det är också den väsentliga aspekt som skiljer ansatsen från forskning om skola överlag. Den senare löper per definition risken att alltid redan återskapa problem kopplade till kön genom att utgå från kön som ovidkommande eller från en oreflekterad könsneutralitet. I det följande beskrivs en metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009, genomförd på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Arbetet är indelat i en rad olika delar, vilka här presenteras kortfattat. Inledningsvis beskrivs uppdragets bakgrund och karaktär, med avseende på syften, inramning, material, avgränsningar, och utsikter för analysen i sig. Därefter följer två redovisande avsnitt med deskriptiva analyser av forskningspublikationer. Det första tar sig an en metaanalys av hela det studerade forskningsfältet, medan det andra avgränsas till antaganden kring de forskningsbaserade metoder som finns för att uppnå jämställdhet i skolan. I de påföljande avsnitten förs sedan teoretiskt förankrade diskussioner kring olika delteman, med särskilt intresse för de centrala tendenser som framkommit i metaanalyserna. Dit hör bland annat frågor om hur jämställdhet ska förstås, vem som ska jämställas och varför, vilka problem och möjligheter olika positioneringar och metoder medför, med mera. Avslutningsvis utvecklas en rad olika idéer för det framtida arbetet med jämställdhet i skolan i form av förslag på relevanta insatser och strategier. 2Uppdragets bakgrund och karaktär Forskning om jämställdhet och skola har bedrivits , spänner över ett stort antal discipliner, är allt från rent teoretisk till helt och hållet förändrings- och/eller interventionsinriktad, samt gör i olika grad anspråk på att kunna förändra barn(s beteenden och villkor), lärare(s arbete och villkor), skolan, det utbildningspolitiska fältet, etc. I fokus under olika tider har framför allt varit särskilda grupper – flickor i allmänhet, flickor som inte får utbilda sig, flickor som inte kan utbildas, flickor som inte förstår eller vill ta till sig kunskap, flickor och teknik/matematik/fysik eller pojkar som dominerar och normerar, pojkar och deras antipluggkultur, pojkar som inte presterar och uppnår mål, etc. Begrepp för att förstå gruppernas situationer skiftar likaså, från individcentrerade perspektiv och inneboende eller biologiskt betingade egenskaper, över könsroller och könsidentiteter, till hegemonisk maskulinitet, könsmaktordning och andra strukturella förklaringsmodeller. En rad olika pedagogiska teorier och begrepp har formulerats – kritisk pedagogik, feministisk pedagogik, jämställdhetspedagogik, könsmedveten pedagogik, genuspedagogik, normkritisk pedagogik, postmodern pedagogik, queerpedagogik, etc. – som svar på identifierade problem eller som sätt att överskrida tidigare tillkortakommanden. Generellt kan sägas att anspråk på att lösa gruppernas situationer genom olika forskningsansatser utmärks av tendensen att enbart försöka påverka den identifierade gruppen/eleven, alternativt vara mer eller mindre utan verklighetsförankring och därför verkningslös eller alltför nedsänkt i det vardagliga så att varje förändring som föreslås endast ger upphov till nya problem som måste lösas. Denna problemformulering utgör en kortfattad bakgrund till det uppdrag som presenteras nedan. Uppdragets bakgrund och karaktär Uppdraget att göra en metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009 har vuxit fram genom diskussioner med Delegationen för jämställdhet i skolan och utförs på direkt uppdrag av denna. I förstone kan det hela te sig enkelt och tämligen väl formulerat – en metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. Arbetsprocessen har dock medfört både en rad avgränsningsproblem och andra problem som krävt olika avvägningar. I det följande resoneras kort kring uppdragets karaktär i mer detalj med fokus på ingångsvärden, material, avgränsningar, tillvägagångssätt, samt analysens utsikter. Men allra först en mer utförlig beskrivning av analysens syften. Förslag om förbättringar och förändringar i jämställdhetens tecken måste skärskådas, vägas mot både avsiktliga och oavsiktliga konsekvenser, prövas mot barnens, lärarnas, föräldrarnas, skolans, och samhällets bästa. Den generella avsaknaden av kritiska analyser av de anspråk som görs på att förändra skolans verksamheter när det gäller jämställdhet bör mötas med en metaanalys av antaganden för de kunskaper som åberopas. Detta är bakgrunden till studiens ena syfte; att genomföra en metaanalys av forskningsfältet som sådant. Ambitionen är att genom en kritisk analys undvika ett ständigt återskapande av den ojämställdhet forskning säger sig vilja förändra. Ett annat viktigt skäl för metaanalysen är att försöka väga upp den ensidighet förslag om förbättringar inom jämställdhetens område ofta innebär, det vill säga som fond och motvikt till det förenklande ställs en problematiserande metaanalys. Några av de frågeställningar en sådan metaanalys söker följa upp är: A.Vilka inne- och uteslutningar sker i fältet ? Vilka konsekvenser får det för vad och vem forskning problematiserar? Hur förstås begrepp som jämställdhet, flickor och pojkar, förändring, med flera? B.Vilka kunskaper tas för givna och används som sunt förnuft? Vilka utmanar det befintliga? Vilka anses inte relevanta att ta hänsyn till eller är helt frånvarande? C.Hur konstrueras barn, lärare, skolan och andra kategorier av forskningsfältet ? Uppdragets bakgrund och karaktär En av huvuduppgifterna för Delegationen för jämställdhet i skolan är att utvärdera metoder för att bryta traditionella könsmönster. Det är också skälet till studiens andra delsyfte; att genomföra en metaanalys av antaganden för forskningsbaserade metoder för jämställdhet i skolan. Utan en analys av denna del av forskningsfältet riskerar arbetet med att bryta traditionella könsmönster endast att leda till en upprepning av det vi redan vet. Därav att denna del av studien söker svar på frågor som: A.Vilka för- och nackdelar har olika metoder, för vem är en särskild metod för jämställdhet bra, och vad menas med bra? B.Vilka oavsiktliga konsekvenser kan metoder som prövas få (här är kunskapen obefintlig , allt fokus ligger i princip på mätbara och/eller önskade eller förväntade effekter)? C.Grundfrågan bör vara hur kön görs, inte hur de kön som är förändras. är frågan även, eller kanske främst, hur kön inte görs? Det sistnämnda handlar i mångt och mycket om att det kanske är betydligt mer intressant och relevant att undersöka vad som inte görs än vad som görs.