sou · GYB345 · 2010-06-30 00:00:00 — Frågorna avsåg om kunskap fanns om förslaget till nationell handlingsplan, om man hade egna planer eller avsåg att ta fram suicidpreventiv plan. Två en- käter sändes ut till varje kommun, dels till den lokale folkhälsoplaneraren, dels till en mer med vissa kommuner, länsstyrelse, frivilligorganisationer, kultur- sektorn, ungdomsmottagningar, kommunalförbund m.fl. deltar för att på uppdrag ta fram en rekommenda- tion/beslutsstöd för suicidprevention på befolkningsnivå . Några efterfrågar mer samarbete mellan kommun och landsting, andra hänvisar till att detta är ansvar. Andra beklagar att kommunen inte följer efter och gör en handlings- plan. I enkäten efterfrågades självmordsförebyggande insatser med ett uttalat mål att förebygga självmord. I bilagans tabell 1 redovisas ett fyrtiotal sådana insatser av aktörer från olika organisationer. Andra värdefulla och krävande insatser såsom individinriktat stöd till självmordsnära personer som utförs av socialsekreterare, präster, diakoner, lärare, kamratstödjare, skolsköterskor, kuratorer, omsorgspersonal, personal på ungdomsmottagningar, räddnings- tjänsten m.fl. ingår ofta i ordinarie arbete. Det gäller även rutiner för brukare/boende inom hemtjänst/omsorgsverksamheter liksom sorgegrupper och konfirmationsundervisning i kyrkor och religiösa samfund och kamratstöd i föreningar. Detta gäller också hälsofrämjande och förebyggande insatser i skolan, exempelvis arbete mot mobbning och kränkande behand- ling, insatser för att stärka självkänslan, livskunskap, hälsosamtal mm. Dessa insatser förbättrar förhoppningsvis förutsättningarna för psykisk hälsa och kan därmed i förlängningen förhindra psykisk ohälsa och dess yttersta konsekvens självmord, men de kan ses som mer generella än specifika. Flertalet svarande nämner att de arbetar med att tidigt fånga upp signaler och att hänvisa vidare till andra instanser som BUP och den psykiatriska verksamheten. Samverkan mellan olika verksamheter är också vanligt förekommande. anonym kommunadress, ofta till diariet, kommunsekreterare e. d. Svarsfrekvensen var efter en påminnelse, utsända enkäter 138, även länsstyrelse, statliga verk, kommunalförbund m.fl. fick enkäten. Det var bara 4 kommuner som svarade att de arbetade aktivt med suicid- prevention. Som följd av enkäten och som stöd i fortsatt arbete med det politiska uppdraget har en tvärsektoriell referensgrupp bildats med vissa kommuner, länsstyrelse, frivillig- organisationer, kultursektorn, ungdomsmottagningar, kommunalförbund, totalt 15 del- tagare. 2009 har ett politiskt bekräftat uppdrag att ta fram en rekom- mendation/beslutsstöd för suicidprevention på befolkningsnivå . Faktorer som tycks ha betydelse för att insatser kommer till stånd är de lokala suicidpreventiva nätverk för samverkan mellan olika instanser, som finns på många håll. I dessa ingår ofta exem- pelvis skolan, , folkhälsan, ungdomsmottagningen, kyrkan, räddningstjänsten, m.fl. berörda parter. Arran- gemang , den internationella suicidpreventiva dagen, är ett tillfälle då samverkan kring kunskapsförmedling, stöd för drabbade och attitydpåverkan sker på flera håll i landet. Inte sällan tycks ett personligt engagemang vara den drivkraft som krävs för att få igång ett arbete och övervinna de hinder som tabun och myter i frågan om självmord ibland fortfarande skapar. En annan avgörande faktor tycks vara samverkan med och dess regionala och lokala föreningar samt de regionala suicid- preventiva nätverk som finns runt om i landet. De tillhandahåller stöd och förmedlar kunskap i suicidpreventiva frågor, exempelvis föreläsningar och metoder såsom Psykisk Livräddning, Kärleken är den bästa kicken och Livskompetens – Mentalt förebyggande häl- sovård. Värdet av samverkan, exempelvis i de lokala nätverken och öns- kan om mer samverkan mellan kommun och landsting kan för- hoppningsvis komma att realiseras om fler landsting än exempelvis och beslutar sig för att anta en nollvision när det gäller självmord. En stor del av det självmords- preventiva arbetet utförs av eldsjälar. Västsvenska Nät- verket för Suicidprevention fick kommunala medel ökade deras möjligheter att genomföra insatser på ett mer systematiskt sätt. De insatser som redovisas i tabellen visar på insatser som har som mål att förebygga självmord till skillnad från mer generella in- satser för att begränsa psykisk ohälsa där självmord inte nämns. En anledning kan möjligen vara att självmord har varit och i viss mån är en tabubelagd fråga. Dock tycks intresset växa för de kommuner som formulerat handlingsplaner för att förebygga självmord. Man tar del av deras arbete och tycks bli inspirerad att följa efter. Detta får illustrera värdet av ett synliggörande i form av mål, medel och metoder för det självmordsförebyggande arbetet, så att det kan bli en självklar del av folkhälsoarbetet. 16 för SuicidPrevention och Efterlevandes Stöd samt regioner och kretsar. Bilaga 1 Kartläggning av lokalt självmordsförebyggande arbete utan- för hälso- och sjukvården. Bilaga 2 Kartläggning av handlingsplaner för självmordsförebyggande arbete i kommuner. Tabell 1 Suicidpreventiva insatser inom kommuner, religiösa sam- fund och föreningar. Tabell 1 Suicidpreventiva insatser inom kommuner 0911123 Syfte att föreslå en Gymnasieelever, lärare och grupp har bildats via i stad med barn och unga som första Psykisk Livräddning - vi Politiker och tjänstemän i vill att alla ska kunna tala om existentiella frågor, september: föredrag, om liv, död och suicid, kunskaper om ångest, i samarbete med Svenska suicidalitet, veta hur man talar om detta samt, vem man hänvisar till om man inte klarar det själv. Bildat nätverk som träffats (IFO) och kyrka, lärare och som gått utbildning vis andra som arbetar med Kärleken är bästa kicken3. Planerar att visa filmen för elever, ha föräldramöte vart man vänder sig om man mår dåligt. Personal och elever. Kärleken är den bästa Livsmedel, Möbel- och suicid för personalen. Inredning och Fordon och samarbete med NASP4 där samtliga elever fått svara på frågor angående sin psykiska hälsa och även en lärarenkät har gjorts. resultat ska arbetet med Samverkan för att rädda och agerande på plats. Planen är nästan klar, Ingen på ska ta Deltagit i utbildning, ESL5 – ett självständigt liv för att identifiera risker för ett Målet är att förebygga hälsovård6/livskunskap för kurator, skolsköterska, självmord – ur skrift till Årskurs 8 (55 elever) lärare, som använder Elever i årskurs 9, ev Skriven rutin i UM:s kännedom om rutinerna. inom IFO i Örgryte- Antalet suicid och suicid- Följande grupper har genom försök ska minska i räddningstjänst, ambulans, polis, socialjourens mobila team och SOS Alarm. Vi har fram till utbildat om larmrutiner har getts ca 1000 personer i larmplan vid hot om larmplanen och runt 2500 personal m fl. suicid ska ingå i personer i suicidprevention. 3 – utredningar 7. farliga platser för att Processledare/ utbildare på (2003:78) om skydd mot olyckor finns i I nätverket: lärare, polis, sjukvård, SOS Nivå 2 och 3- utredningar hot om suicid. för KF 2009. skola/elevhälsa, socialtjänst, insatser för den personal exempel och på prop 2007/08:110, gymnasiet, SOS Alarm och 4 -nätverk, 6 - ambulans delta samt även strategi 10 -insatser vid misstanke /försök gått utbildning Kärleken är bästa kicken, samt 60 personer 2006-2007, lärare och andra professioner beteende, ej uttalat inom skolans värld, självmord, ska antas fritidsledare, minst 2 från tjänstemän (4 + 4 från även förankra idéer om kommande arbete för äldre studieförbund, PRO mm samt Barn och Unga Insatserna i form av seminarier har riktats till kommun och landsting inom anordnats med syfte att få en dialog kring hur vi kan handlar om att förebygga bli bättre på att förebygga ska vidga gruppen till att utforma stöd till anhöriga räddningstjänst, landsting, som förslag att arbeta anordnas tre kurser i Att bättre rusta eleverna i Arbetar med att ta Utbildning i Låt himlen vänta 8 till elevhälsans till skolpersonal om denna Stöd till ungdomar och Samverkan med BUP och samtal, psykisk första hjälp, KBT, stödsamtal Hälsoteam och lärare/ kommunens 7 – 9 skolor upptäcka och se signaler att någon inte mår bra. suicidförsök görs på, men ännu ej taget av på dessa platser. med den hjälpsökande. Gymnasium/Barn- och Utbildning med ett par års kyrkan, elevhälsan, Vision Ingen bör hamna i en sådan situation att upplevs vara suicid och behöva ta sitt liv åtgärder för att minska vilka åtgärder inom pågå- m.fl. som kan förväntas ge arbete, t ex för polisen, kunskap om suicid till Minska antalet suicid i inriktning var man kan vända sig för att få stöd. Personal som i sitt arbete möter personer i riskzon. lagen om skydd mot Lärare och personal som VIVAT9, för 24 Utbilda fyra kursledare i fem dagars kurs för att de sen ska kunna utbilda Åk 4 - 9 samt ungdomar som mår så dåligt att de inte vill leva. Skolsköt el kurator har en checklista till handbok vid lem, oro/ångest och Verka för att antalet sårbar grupper m fl En temagrupp ska inrättas, processen har startats upp Personer som hotar om eller samt hittat former för Information till elever i styrgrupp från skola, inom skola, socialtjänst, professioner inom skola, polis, primärvård, psykiatri Arbeta fram en tydlig Arbeta brett mot befolkning information, stöd, Gott liv för alla Suicidpreventiva insatser inom religiösa samfund 091123 Vi som mist - Vi som mist – förlorat någon anhörig via kring egna erfarenheter, Kärleken är den bästa årskurs 9, sårbara grupper och samtalsgrupper efteråt, Spången, samarbete med och deras anhöriga samt ta fram en broschyr, ev en skola, kyrka, socialtjänst Må –bra - mässa inriktad till ungdomar för att stärka Bidra till minskning av projektet (SsiV) utbildare inom skola, landsting, socialtjänst, kyrka som med Kärleken är bästa kicken och kring psykisk ohälsa och Psykisk Livräddning i sin tur utbildar unga och Församlingar i stiftet. kunskap och stöd kring uppgift att arbeta med samarbete med SPES. har man hanterar suicid. Suicidpreventiva insatser inom religiösa samfund 091123 70 000 samtal varav samarbete med SOS Alarm Suicidpreventiva insatser inom religiösa samfund 091123 Att förena medicin, Alla åldrar och yrken Moraliskt och socialt stöd psyke och tro i genom att lita på medicin som botemedel, att höja att förstärka psyke och ha hopp och stark tro att man kommer att bli frisk Suicidpreventiva insatser inom föreningar 091123 Medlemmar som mår dåligt, Stöd, söka rätt hjälp, ge Stöd vid samtal med Stöd vid samtal med Människor i akut psykisk kris och deras närstående. dag/ c:a 200 samtal/år om Familjer där mamma eller i sorg efter suicid. pappa tagit sitt liv. och samvaro på kursgård där ett barn eller en ungdom tagit sitt liv. Utbildning av personal i elever vid vårdgymnasier, gymnasier och högskolor, personal inom socialtjänst, krisgrupper vid företag, stöd/frivilligföreningar. anhöriga till personer med Utbildning Kärleken är den Personal inom skola, vård, bästa kicken samt När omsorg, kyrka, himlen är nära (äldre och Suicidpreventiva insatser inom föreningar 091123 deras, anhöriga och I länet har c:a 1000 personer utbildats, varav 250 behöriga att dagen m.fl. aktiviteter i När himlen är nära Anhöriga och personal till tillsammans med SPES och äldre och långtidssjuka. arbetsplatser vid start av suicidpreventiva team, ex Suicidpreventiva insatser inom föreningar 091123 Medlemmar och anhöriga. De som sitter i telefonjouren samt värdar på Öppet Hus m Skolbesök, besök på (WNS). samt interna utbildningar. 1Psykisk Livräddning är en kurs 0, 5 – , en kursledarutbildning samt en broschyr från Västsvenska Nätverket för Suicidprevention, WNS 2SPES och Efterlevandes Stöd samt regioner och kretsar 3Kärleken är den bästa kicken är en tvådagars kurs för att förebygga psykisk ohälsa. Kursen vänder sig till personal inom högstadium, gymnasieskolan, ungdomsmottagningar Utgångspunkten är videofilmen är den bästa kicken. Filmen är utvecklad vid NASP. Syftet är att förebygga självmordshandlingar genom att visa filmen för högstadie- och gymnasieungdomar samt föräldrar, personal inom skola och fritid. Därigenom kan kunskapen om ungdomar i kris ökas liksom beredskapen att hjälpa. 4Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa, NASP, är statens expertorgan för suicidprevention. NASP arbetar för att varaktigt minska antalet självmord och självmordsförsök och för att öka kunskapsnivån om självmord. NASP gör utredningar och ger råd till regeringen och olika myndigheter samt bedriver utbildningar kring självmordsprevention av bland annat personal inom skola och psykiatri. 5ESL Ett självständigt liv Kursmaterialet är ursprungligen utarbetat vid for Schizophrenia & Psychiatric Rehablitation i under ledning av . Den svenska översättningen och bearbetningen är gjord av Per Borell och i kallas materialet för ESL, Ett Självständigt Liv. Målgruppen är personer med Schizofreni eller annan psykossjukdom, men delar av materialet har visat sig användbart även för andra diagnosgrupper. Materialet kan användas både individuellt och i grupp. Forskning visar att social skills training, den behandlingsmetod som används i ESL, kan förbättra det dagliga livet och öka personens egen styrning av livsinnehållet. 6Mentalt förebyggande hälsovård – Livskompetens - ett undervisningsmaterial av och . Syftet med metoden är att med hjälp av föreläsningar, praktiska övningar och rollspel ge elever kunskaper om mobbning, psykosociala problem, depressioner samt självmordstankar, självmordsförsök och självmord bland ungdomar samt hopp om hur personliga problem kan lösas och om var man kan få hjälp m.m. Metoden är utvärderad. 7 Nivå 2- och 3-utredningar vid larm och hot om suicid. Nivå 3-utredningar motsvarar händelseanalyser. m. fl. 8Låt himlen vänta - Sensus, Västsvenska Nätverket för Suicidprevention och SPES, och Efterlevandes stöd. Studiecirkelmaterial om hur man upptäcker, samtalar med och hjälper sköra ungdomar. Kan vi vuxna, som i vår yrkesroll finns nära ungdomar, hjälpa dem? Hur kan vi se när någon behöver särskilt stöd? Hur kan vi vuxna stötta varandra för att ge ungdomar stöd och hjälp? Materialet är en sammanställning av fakta, arbetsmetoder och tips samt förslag på samtalsfrågor. Innehåll: kunskap om tonåringar. Vad innebär en normal tonårstid och vad skiljer den från en riktig depression? Vad kan få en tonårskris att leda till ett destruktivt beteende eller rent av till suicid? kunskap om dagens tonårskultur. Vad är det för ideal som förmedlas och hur påverkar de? konkreta metoder och ingångar för att starta ett samtal. 9VIVAT Metoden bygger på ASIST (Applied Suicide Intervention Skills Training) som utvecklats i och använts i under namnet VIVAT (latin: Leva, låt leva). Grundutbildningen omfattar (Första hjälpen vid självmordsfara). 10Snorkel är ett samarbete mellan kommun och landsting (Barn- och ungdomspsykiatrin) Det är en förebyggande verksamhet gällande barn/ungdomar med nedstämdhet/oro/ångest och riktar sig främst till personer inom skolans elevvård och som arbetar med dessa. Startade i och används i (Projektet har pågått i och kommuner ) Kartläggning av lokalt självmordsförebyggande arbete utanför hälso- och sjukvården På regeringens uppdrag kartlägger NASP insatser utanför hälso- och sjukvården, som har ett uttalat mål att förebygga självmord. Om ja, vilka år gäller planen? Ange årtal fr. o. m. --Inget svar-- Ange årtal t. o. m. --Inget svar-- Om ja, ange de mål som handlingsplanen innehåller. Begränsning av medel och metoder för suicid, t ex i den fysiska miljön 0 - 14 år 15 - 24 år 25 - 44 år 45 - 64 år Övrig personal som arbetar med ungdomar Personal inom polis, räddningstjänst etc Personal inom religiösa samfund Anhöriga till sårbara grupper Kartläggning av handlingsplaner för självmordsförebyggande arbete i kommuner På regeringens uppdrag kartlägger NASP vilka kommuner som har handlingsplaner med ett uttalat mål att förebygga självmord. Svar önskas senast 091004. Om ja, vilka år gäller planen? Ange årtal fr. o. m. --Inget svar-- Ange årtal t. o. m. --Inget svar-- Om ja, ange de mål som handlingsplanen innehåller. Rapport om intervjustudie inom framförde i ett tillkännagivande från om det självmordspreventiva arbetet (bet. 2004/05: SoU 11, rskr. 2004/05:218) att ett nationellt program för självmordsprevention bör tas fram. gav regeringen () och i uppdrag att ta fram förslag på befolk- ningsinriktade åtgärder liksom åtgärder riktade till huvudmännen för hälso- och sjukvården, och skolhälsovården och elevhälsa. FHI och redovisade uppdraget , Förslag till ett nationellt program för suicidprevention – be- folkningsinriktade och individinriktade strategier och åtgärder. Efter att myndigheternas förslag remitterats behandlades förslaget i propositionen En förnyad folkhälsopolitik (prop. 2007/08:110) som regeringen överlämnade till . Proposi- tionen som bl.a. innehöll förslag till nio självmordspreventiva stra- tegier1 godkändes av . En särskild utredare har tillsatts (kom- mittédirektiv 2009:79 Händelseanalyser – ett verktyg i det självmords- förebyggande arbetet). Utredaren ska klargöra och analysera förutsätt- 1 De nio strategierna i regeringens proposition En förnyad folkhälsopolitik (prop. 2007/2008:110) är: 1 Insatser som främjar goda livschanser för mindre gynnade grupper. 2 Minskad alkoholkonsumtion i befolkningen och i högriskgrupper för självmord. 3 Minskad tillgänglighet till medel och metoder för självmord. 4 Självmordsprevention som hantering av psykologiska misstag. 5 Medicinska, psykologiska och psykosociala insatser. 6 Spridning av kunskap om evidensbaserade metoder för att minska antalet självmord. 7 Kompetens- höjning av personal och andra nyckelpersoner i vård och omhändertagande av personer med självmordsproblematik.8 Händelseanalys av anmälningar. 9 Stöd till frivilligorga- nisationer. ningarna för att inom hälso- och sjukvårdens och område utveckla och förbättra händelseanalyser av inträffade själv- mord. Utredaren ska ge förslag på hur de nya kunskaper som framkommer genom händelseanalyser kan föras över till regional eller lokal nivå med syfte att dessa kunskaper ska kunna komma till praktisk användning i det självmordspreventiva arbetet. Utredaren ska i arbetet säkerställa att de förslag som ges särskilt beaktar lag- stiftning som behandlar integritetsaspekter. Nedanstående uppdrag är en av de utgångspunkter utredaren har att beakta. Avdelningen Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa (NASP)2, vid , har fått i uppdrag att genomföra en intervjustudie inom i syfte att ge en bild av verksam- hetens kvalitetssäkringsarbete vad gäller klienters självmord. I sam- råd med beslöts att intervjuerna kan ske både individuellt och i grupp samt omfatta anställda från samtliga verksamheter. Vid genomförandet av intervjuerna ska NASP säkerställa geografisk spridning samt att intervjuerna genom- förs i såväl tätort och samhälle som glesbygd. Uppdraget ska redo- visas till () . (Regeringsbeslut , S2010/2662/FH). Att ta del av hur hanterar klienters själv- mord och självmordstankar samt deras synpunkter på ett eventuellt införande av händelseanalyser inom vid självmord. 2 Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa, NASP, är statens expert- organ för suicidprevention. NASP arbetar för att varaktigt minska antalet självmord och självmordsförsök och för att öka kunskapsnivån om självmord. NASP gör utredningar och ger råd till regeringen och olika myndigheter samt bedriver utbildningar kring självmords- prevention av bland annat personal inom skola och psykiatri. I en förstudie genomfördes ett antal telefonintervjuer med personer med olika befattningar inom för att ta fram relevanta frågeställningar. Som ett led i det arbetet genomfördes en intervju med en sjuksköterska med ansvar för och stor erfarenhet av händelse- analysarbete inom Psykiatri . Utifrån detta konstrue- rades en intervjuguide, som testades vid en gruppintervju . Intervjuguiden (bilaga1) kompletterades därefter. Intervju- guiden innehåller frågor om vad som görs då klienter uttrycker själv- mordstankar, självmordsplaner eller då man får kännedom om en klients självmord, vilka styrdokument som finns, vilket stöd som finns för personalen, för- och nackdelar med ett införande av händelse- analyser inom samt i vilken mån man fått utbildning i suicidprevention i sin grundutbildning eller i fortbildning m.m. Den kommungruppsindelning (bilaga 2) som kommuner och landsting (SKL) har tagit fram har använts som utgångspunkt för val av kommuner för att möjliggöra en så allsidig belysning som möjligt av frågeställningarna. Indelningen omfattar nio grupper efter vissa strukturella egenskaper som bland annat befolknings- storlek, pendlingsmönster och näringslivsstruktur. SKL har infor- merats om intervjuundersökningen. Totalt har kontakt sökts med inom ett trettiotal kommuner samt ett femtontal stadsdelar i storstäder för att få till stånd intervjuer. En kortfattad information mejlades ut till dem som ville ha skriftlig information (bilaga 3). Ett fåtal kommuner och stadsdelar som tillfrågats har svarat nej i samband med omorga- nisation och tidsbrist. En kommun svarade ja, men först vid en tid- punkt då det var för sent för deltagande. Sammanlagt 20 kommuner har deltagit, varav två storstäder där nio stadsdelar samt en central enhet har intervjuats (bilaga 4). Sammantaget har 27 intervjuer genomförts, 20 gruppintervjuer och sju enskilda intervjuer. Totalt har 95 personer intervjuats. Därutöver har ett skriftligt svar på intervjufrågorna inkommit. Ytterligare sex inledande intervjuer har genomförts, varav en med en psykiatrisk sektor med stor erfarenhet av händelseanalyser inom vården, se ovan. De intervjuade personerna representerar olika funktioner inom , såväl beställare som utförare: socialchefer, avdelnings- chefer, enhetschefer, socialsekreterare, (medicinskt ansvarig sjuk- sköterska), ansvarig sjuksköterska socialpsykiatrin, LSS-sjuksköterska (Lagen om Särskilt Stöd), biståndshandläggare, boendestödjare, metodutvecklare samt drogterapeut. Olika verksamhetsområden på olika nivåer har deltagit såsom enheter för Vård och omsorg, Barn- och ungdom, Individ- och familjeomsorg (IFO), Socialpsykiatri, Vuxen, Missbruk, Försörj- ning, Sysselsättning, Flykting, , Hemtjänst, Familjemottag- ning, Handikappomsorg, Äldre- och handikappomsorg, Socialjour samt Arbetsmarknad. Ett tiotal intervjuare anlitades för att genomföra intervjuer runt om i landet. Intervjuarna fick instruktioner såväl muntligt som skriftligt samt handledning. De fick i uppgift att göra bandinspelade intervjuer, enskilt eller i grupp utifrån intervjuguiden. Bakgrunds- material tillhandahölls i form av föreskrift SOSFS 2005:28, Anmälningsskyldighet enligt , anmälda enligt samt rapporten i och , 1980–2007 folkhälsoakademi 2009:22. Intervjuerna fördelar sig på kommungrupp enligt följande. Tabell 1 Fördelning av genomförda intervjuer på kommungrupp Intervjuer i 9 stadsdelar och 1 centralt Övriga kommuner > 25 000 inv. 12 500–25 000 inv. < 12 500 inv. Inom får man inte alltid reda på om en klient har begått självmord. Man kan få kännedom om att en person avlidit men vet inte alltid orsaken. Inom socialpsykiatrin3 är det mera vanligt eftersom klienterna är kända inom psykiatrin. Om klienten har någon form av insats, t.ex. inom boende eller syssel- sättning, får man oftast kännedom om något händer. De flesta noterar självmord och självmordsförsök i personakten men ibland är detta inte klarlagt. Då noterar man att klienten har avlidit och att ärendet avslutats. Insatser i samband med självmord Ingen kommun eller stadsdel svarar att man gör en formaliserad händelseanalys vid självmord. Men flera uppger att de samlar arbetsgruppen och pratar om vad som hänt. Man pratar om hur handläggningen har varit, vilka signaler man uppfattat och om man kunde gjort på något annat sätt. Där samarbetet med psykiatrin fungerar bra deltar aktuell handläggare från kommunen i psykiatrins genomgång efter självmord.