sou · GYB388 · 2010-11-30 00:00:00 — I Appendix A görs en mer detaljerad genomgång av hur arbetslöshetsrisken under det år då studenterna slutar gymnasiet skiljer sig åt beroende på studieinriktning i en analys som rensar bort betydelsen av föräldra- bakgrund och grundskolebetyg. Bilden är tämligen likartad som Bilaga 2 till LU2011 den som ges av tabell 3.2. Exempelvis tycks övergångarna från industri och fordonsprogrammen fungera väl, och bland de kvinno- dominerade programmen tycks omvårdnadsprogrammet vara för- knippat med en avsevärt bättre övergång till arbetslivet än barn och fritidsprogrammet. 3.2.5Betydelsen av informella kontakter vid övergången från skola till arbetsliv Det finns en omfattande litteratur om betydelsen av nätverk och kontakter för att lyckas på arbetsmarknaden (se Ioannides och Loury 2004 för en översikt). Många studier visar att cirka hälften av alla jobb tillsätts genom informella kontakter i form av vänner, familj och tidigare arbetskompisar. Ett exempel är Pellizzari (2004) som i en studie av 15 EU-länder visar att av alla anställda har fått jobb via egen eller bekantas kontakt med arbets- givare. Både anställda och arbetslösa som använt sin bekantskaps- krets för att söka jobb fick fler erbjudanden och accepterade fler erbjudanden än personer som använt andra medel för att söka jobb (Blau och Robins 1990). m.fl. 2006 visar att nästan var tionde börjar sin första anställning på en arbetsplats där en av för- äldrarna arbetar. De finner dessutom att en viktig kanal in på arbetsmarknaden för många unga är att ha sommarjobbat. har detta forskningsfält mer kommit att betona svårig- heten i att studera betydelsen av kontakter och att denna varierar stort mellan olika individer. Överlag verkar män och lågutbildade använda sig av informella kontakter i större utsträckning än andra. Forskningsresultaten är inte fullt lika tydliga när det gäller betydel- sen av informella kontakter bland arbetssökande i olika åldrar. Många studier finner att unga arbetssökande använder sig mer av informella kontakter än vad äldre gör medan några studier har visat på motsatsen (Ionnides och Loury 2004). Sammantaget pekar dock forskningen på att informella kontakter och sociala nätverk kan vara viktiga faktorer för övergången från yrkesutbildningar till arbetsmarknaden. 4Hur kan övergången från yrkesutbildning till arbete underlättas? Det här kapitlet sammanfattar svensk och internationell forskning kring tre huvudfrågor när det gäller ungdomars arbetsmarknads- inträde och med ett särskilt fokus på yrkesutbildningen. Den första frågan handlar om gymnasieskolans organisation och belyser bland annat betydelsen av antagningskraven för inträde till gymnasie- skolan. Den andra frågan berör yrkesutbildningens längd och inne- håll där studierna i huvudsak fokuserar på de reformer som yrkes- utbildningen har genomgått. Den tredje frågan handlar om betydel- sen av arbetsplatsförlagd eller skolförlagd yrkesutbildning. Gymnasieskolan reglerar antagningen till de olika programmen genom att ställa krav på elevernas resultat i tidigare skolgång. Nivån på antagningskraven har naturligtvis konsekvenser för hur många elever som antas men de kan även förväntas ha betydelse i fler sammanhang. Nackdelar som kan förknippas med alltför låga antagningskrav är att de troligen har negativa effekter på elevernas studiemotivation i . Dessutom kan elever som har låga betyg men som nätt och jämnt når upp till behörighetskraven antas vara dåligt rustade för gymnasiestudier. Om antagningsreglerna till yrkesprogrammen är alltför strikta kan å andra sidan de elever som har minst chans att bli antagna till alternativa utbildningar riskera att bli helt utestängda från gymnasiet. Hur kan övergången från yrkesutbildning till arbete underlättas? Bilaga 2 till LU2011 Det finns mycket få studier om betydelsen av antagningskrav för utbildningsutfall med svenska data och de studier som finns har främst fokuserat på effekter av antagningssystem på social sned- rekrytering till högskolestudier (SOU 1993:85). Dessa studier utnyttjar att antagningskraven till högskolestudier successivt har blivit lägre i , främst . Resultaten visar att det inte verkar finnas någon effekt av de generösare antag- ningsreglerna på snedrekryteringen till högre studier. Endast en svensk studie berör antagningskraven till gymnasiet. och (2010) använder reformen av antagningssystemet i som genomfördes . Reformen innebar att den s.k. närhetsprincipen som gav elever boende i skolans upptag- ningsområde förtur vid antagningen till gymnasiet togs bort och ersattes med betyg som enda urvalsgrund. Studien visar att refor- men påverkade fördelningen av elever och därmed ledde till mer betygssegregering i skolorna. Dessutom observeras ökade skillna- der mellan skolorna när det gäller elevernas bakgrund som föräld- rars inkomst, utbildning och etnicitet. Det finns omfattande amerikansk forskning kring effekterna av skärpta betygs- och examinationskrav. Studierna visar att elevers testresultat i allmänhet ökar i skolor där betygskraven är hårdare. Ökningen är vanligen större för högpresterande elever än för elever med svagare skolresultat. Flertalet studier finner också att andelen som hoppar av gymnasiet ökar, särskilt bland minoritetsgrupper. En möjlig tolkning av detta är att det kan uppkomma en negativ effekt av att elever jämför sig sinsemellan. Överlag finns en sam- stämmighet i forskningen att höjda betygs- och examinationskrav ökar risken för avhopp från gymnasiet och att detta främst drabbar svagare elevgrupper. (Se Betts och Grogger, 2003, Bishop och , 2001, Figlio och 2003, Lillard och DeCicca, 2001, , 2001). I ett remissvar (yttrande , dnr 132/2009) gör IFAU en bedömning av de effekter som skärpta behörighetskrav till yrkesprogrammen kan väntas få. Även om de skärpta kraven bara berör en mindre del av eleverna kommer andelen svaga elever som ställs utanför gymnasieskolans nationella program rimligen att öka. Eftersom få elever lyckas få slutbetyg från de individuella pro- grammen (), menar IFAU att ökade antag- ningskrav riskerar att påverka elever med svaga studieresultat nega- tivt i deras fortsatta utbildnings- och arbetsmarknadskarriär. Bilaga 2 till LU2011 Hur kan övergången från yrkesutbildning till arbete underlättas? Sammanfattningsvis finns mycket lite forskning om betydelsen av höjda antagningskrav för utbildningsutfall på svenska data, men troligen försämras utbildningsutfallet för elever med svaga studie- resultat eftersom resultaten för de som försökt ta sig vidare genom de alternativa utbildningsvägarna (som IV-programmet) varit svaga. 4.1.2Betydelsen av tidigt val av studieinriktning I ändrades tidpunkten för val av inriktning i skolan i sam- band med grundskolereformen . Före grundskole- reformen gick eleverna i folkskola och därefter kunde de välja att antingen fortsätta där eller börja i realskolan som i sin tur gav behörighet till högre utbildning. Därmed kom elever att grupperas efter om de skulle gå vidare till högre utbildning eller inte i ett tidigt skede av skolgången, något som brukar kallas för ett selektivt skolsystem. Bland argumenten för grundskolereformen var att det skulle främja jämlikheten i samhäl- let om alla barn fick rätt till i . Dessutom påtalades att ett senarelagt inriktningsval innebär att både eleven själv och föräldrarna har mer information om elevens studiekapacitet och intresse än vad som skulle vara fallet då valet görs . Vanliga argument mot reformen var att det är mer effektivt om de elever som har bäst förutsättningar går längst tid i utbildning. Motsva- rande resonemang fördes om elever med sämre förutsättningar: Om inriktningsvalet görs alltför sent kan de eleverna uppleva att de tvingas läsa en alltför teoretisk utbildning vilket sannolikt ökar ris- ken för avhopp från studierna. Relativt få svenska studier har analyserat grundskolereformens effekter men ett exempel är Meghir och (2005) som utnytt- jar att reformen genomfördes successivt i olika delar av landet. De studerar sambandet mellan antalet år som eleverna går i grund- skolan och deras totala utbildningstid samt inkomst i vuxen ålder. Resultaten visar att den genomsnittliga utbildningstiden ökade något, främst för elever med bra studieresultat vars fäder hade låg utbildning. Studien finner inga effekter på genomsnittsinkomsten men för elever med bra studieresultat vars fäder hade låg utbildning uppmättes positiva effekter. Bland de utländska studierna av liknande reformer finns Pekkarinen, Uusitalo och (2009) som studerar den finska Hur kan övergången från yrkesutbildning till arbete underlättas? Bilaga 2 till LU2011 grundskolereformen (som även den genomfördes successivt i olika delar av landet). De finner små effekter av reformen på elevers genomsnittliga testresultat och mycket små effekter på spridingen hos testresultaten. På norska data har , Deveraux och Salvanes (2005) använt en liknande ansats och finner att den norska grund- skolereformen ökade elevernas samlade utbildningstid. Hanushek och Wössman (2006) använder internationella undersökningar av läsförmåga, matematik och naturvetenskap för att studera nivån och spridningen i elevernas resultat i årskurs 4 och årskurs 8. I ungefär hälften av de undersökta länderna var utbildningen upp- delad i antingen teoretisk eller praktisk inriktning efter årskurserna 4–6. Resultaten visar att i de länder som har tidigt inriktningsval var spridningen i elevernas resultat större i årskurs 8 jämfört med årskurs 4 och dessutom var medelresultatet något lägre. stu- dier har pekat på svagheter i den metod som använts i den här stu- dien vilket gör att den bör tillmätas något lägre vikt.5 En ny studie på tyska data ger dock stöd för slutsatsen att tidigt inriktningsval leder till lägre medelresultat samt större spridning i elevresultat (och 2010). Slutligen finner Baumert m.fl. (2010) att tidig differentiering stärker sambandet mellan socioekonomisk bakgrund och elevresultat. Sammanfattningsvis ger den internationella forskningen om betydelsen av tidpunkten för inriktningsvalet i skolan visst stöd för att tidigt inriktningsval leder till större variation i elevresultat samt att medelresultatet inte verkar påverkas positivt. 4.2Yrkesutbildningens längd och innehåll Gymnasiereformen 1991 innebar tre större förändringar av yrkes- utbildningen. Dels förlängdes yrkesutbildningen från två till , dels utökades den teoretiska delen av undervisningen i och med att det tredje året främst kom att innehålla teoretisk undervisning. Dessutom innebar reformen att samtliga gymnasieprogram kom att ge grundläggande behörighet till högskolestudier. En konsekvens av reformen var därmed att de studieförberedande utbildningarna och yrkesutbildningarna innehållsmässigt kom att närma sig var- andra. 5 Se diskussionen i (2010) om kritiken mot studien av Hanushek och Wössman (2006). Bilaga 2 till LU2011 Hur kan övergången från yrkesutbildning till arbete underlättas? Ett vanligt argument för den här förändringen är att yrkesele- verna får en bredare och mer allmän utbildning som underlättar byte av studieinriktning . En allmän utbildning med mer generella kunskaper brukar även ses som en form av försäkring då efterfrågan på arbetsmarknaden förändras. Van- liga argument mot de nämnda förändringarna av yrkesutbildningen är att inte alla elever har nytta av och/eller klarar av en längre utbildning med ökat teoretiskt innehåll och att det därför är ineffektiv resursanvändning (Brunello och Checchi 2007). Dess- utom underlättas framtida byten av studieinriktning av det faktum att elever i har goda möjligheter till omskolning via kom- vux. Den del av gymnasiereformen som riktades mot yrkesutbild- ningen introducerades först på försöksbasis under läsåren 1988/89– 1990/91. (2009) gör en utvärdering av försöksverksamheten och visar att förlängningen av yrkesutbildningarna minskade sanno- likheten att elever fullföljer gymnasiestudierna med i genomsnitt i . För studenter med svaga skolresultat minskade sannolikheten att fullfölja studierna . Det är dock oklart om orsaken till detta är den förlängda studietiden i sig eller den ökade mängden teori. Vidare så hade det tredje året i utbildningen ingen effekt på ele- vernas benägenhet att fortsätta till universitetsutbildning. visar även att den kortsiktiga effekten på elevers inkomster är negativ, vilket man kan förvänta sig i och med att arbetsmarknadsinträdet senareläggs med . På finner hon en liten positiv effekt på inkomsten, men troligen är den inte så stor att den inle- dande negativa effekten kompenseras. Resultaten i (2009) pekar på att nedgången i genomströmningen kan kopplas till det tredje året på yrkesutbildningen och att detta särskilt har påverkat elever med sämre studieförutsättningar. Resultaten är i linje med de som återfinns i experimentella utvärderingar av s.k. Career Acade- mies som kombinerar teoretisk utbildning och yrkespraktik på gymnasienivå i (Kemple och 2004 och Kemple och 2008). I dessa hade fler elever sökt än vad det fanns platser, varför platserna lottades ut. Därmed kunde utfallet för ele- verna som deltagit i Career jämföras med utfallet för dem som hade läst på vanligt gymnasium. I likhet med fanns inga effekter på benägenheten att gå vidare till högskolestudier. Effekten på inkomsten var positiv för män men inte för kvinnor Hur kan övergången från yrkesutbildning till arbete underlättas? Bilaga 2 till LU2011 och avhoppsfrekvensen från Career visade sig vara lägre än den på vanligt gymnasium. Sammanfattningsvis visar forskningen på åtminstone tre konse- kvenser av att yrkesutbildningen förlängdes. Först och främst har andelen som fullföljer gymnasiestudierna minskat sedan samtliga gymnasieprogram blev treåriga, d.v.s. avhoppen har blivit fler. Vidare är den kortsiktiga effekten på elevers inkomster negativ, medan en liten positiv effekt finns på . har det tredje året i utbildningen ingen effekt på elevernas benägenhet att fortsätta till universitetsutbildning. Slutsatsen av detta är att för- längningen av yrkesutbildningen inte framstår som en lyckad del av den gamla gymnasiereformen när det gäller att understöda elevers övergång från skola till arbete. 4.3Yrkesutbildningens effekter på arbetsmarknadsutfall 4.3.1Arbetsplatsförlagd eller skolförlagd yrkesutbildning På alla yrkesförberedande program i gymnasieskolan finns samver- kan med arbetslivet i form av arbetsplatsförlagd utbildning, (APU). Generellt sett brukar APU förknippas med flera fördelar: dels utgör den i bästa fall en bra och lärorik miljö för eleven att utveck- las i, dels underlättas anställningsprocessen för företaget i och med att arbetsgivaren får klart för sig vilka kva- lifikationer eleven har. Arbetsplatsförlagd utbildning kan även utgöra en länk mellan skolor och företag så att skolledningen kan få bättre insikt i vilka önskemål som potentiella arbetsgivare har. Lärlingsutbildningen, som definieras av en mycket omfattande arbetsplatsförlagd utbildning, har haft en svag ställning i jämfört med länder som t.ex. och där lärlings- systemen är fast förankrade. Däremot har det politiska intresset för lärlingsutbildning i ändå varit förhållandevis stort, vilket återspeglas i att lärlingsutbildningen håller på att intro- duceras i form av en försöksperiod från till . Det finns en omfattande internationell forskning om elevers arbetsmarknadsinträde efter fullbordad yrkesutbildning respektive lärlingsutbildning som i huvudsak är baserad på länderjämförelser. och (2008) studerar skillnader i ungdomars eta- blering på arbetsmarknaden mellan de nordiska länderna och sätter Bilaga 2 till LU2011 Hur kan övergången från yrkesutbildning till arbete underlättas? dem i relation till respektive lands utbildningssystem. Medan de nordiska länderna ofta ses som enhetliga i många sammanhang gäller detta inte ungdomars övergång från skola till arbetsliv. Det finns stora skillnader mellan länderna i arbetslöshet och inaktivitet bland ungdomar. Ungdomar i och har svårare att etablera sig på arbetsmarknaden än ungdomar i och . Författarna kopplar detta delvis till att yrkesutbildningen i och främst är förlagd till skolor. I och genomförs yrkesutbildningen istället i stor utsträckning som lärlingsutbildningar där ungdomarna har lärlingsanställningar på faktiska arbetsplatser. m.fl. (1994) jämför utbildningssystemen för yrkesutbild- ningen i och genom att stu- dera deltagarnas efterföljande inkomster. hade skolbaserad yrkesutbildning för 16–19-åringar medan hade arbetsplatsförlagd lärlingsutbildning för elever i samma ålder. Resultaten visar att avslutad lärlingsutbildning i var positivt korrelerad med inkomsten för män. För del uppmättes inga positiva effekter av yrkesutbildningen på inkomsten. En studie av jobbrörlighet efter lärlingsutbildning i finner att hälften av de tidigare lärlingarna slutar på lärlingsföretaget (och 2002). Orsakerna till de avslutade anställningarna kunde kopplas både till företagen och till lärlingarna själva. Författarna finner också att företag med höga upplärningskostnader anställer sina lär- lingar , något som kan tolkas som att företagen försöker återfå något av den investering de har gjort i samband med att de har utbildat en lärling. Exempel på mer omfattande komparativa studier är m.fl. (2001) som använder data för 15 EU-länder och finner att sysselsättningen bland ungdomar systematiskt är högre i de län- der som har välutvecklade lärlingssystem än i länder som saknar detta, eller tillämpar lärlingsutbildning i mycket liten omfattning. En studie som jämför arbetsmarknadsutfall av skol- och arbets- platsbaserad utbildning, inklusive lärlingsutbildning i 12 EU-länder finner att utfallet för elever som genomgått lärlingsutbildning är bättre än för elever som genomgått skolbaserade yrkesutbildningar (Gangl 2003). Studien visar också att de länder som har välutveck- lade lärlingssystem har en arbetslöshetsnivå bland lärlingar som närmar sig den nivå som återfinns hos högskolestudenter efter examen. Ytterligare komparativa studier på området finner stöd för Hur kan övergången från yrkesutbildning till arbete underlättas? Bilaga 2 till LU2011 att lärlingsutbildning verkar bidra till att minska arbetslöshetsris- ken (1999, Wolbers 2007). Överlag har länder med stark lär- lingstradition lägre ungdomsarbetslöshet, något som gäller framför allt perioden . har många länder fått stora problem med att upprätthålla ett tillräckligt antal lärlingsplatser. Effekten av lärlingsutbildningen på långsiktig sysselsättning samt på löner är mindre entydig i de studier som finns på området (2001). Ett generellt problem vid jämförelser mellan länder är att län- derna kan skilja sig åt i andra avseenden som kan påverka ung- domars arbetsmarknadssituation, till exempel vad gäller lönebild- ning eller arbetsrättsliga regler. Ett alternativ är att analysera skill- nader mellan ungdomar som har valt olika typer av utbildningar inom samma land, men då uppstår istället problemet att det kan finnas systematiska skillnader mellan eleverna vad gäller förkun- skaper och grundförutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Ett sätt att mildra det problemet är att göra en studie av s.k. expe- rimentell karaktär. I ett sådant upplägg utbildningsplatser till lärlingsutbildning ut bland elever som söker till yrkesutbildningen vilket gör att eleverna på olika utbildningar blir mer jämförbara. Någon svensk studie av det slaget finns inte att tillgå, men som tidigare nämnts utfördes experimentella studier på amerikanska data vid utvärderingen av de s.k. Career (Kemple och 2004 och Kemple och 2008) vilka alltså tycks ha haft positiva effekter på inkomsten (för män) och på avhoppsfrekvensen. Det finns mycket få studier som på ett trovär- digt sätt jämför utfallet för elever som har läst skolbaserad respek- tive arbetsplatsbaserad yrkesutbildning/lärlingsutbildning utanför . Ett exempel är Parey (2008) som utnyttjar att variation i utbudet av lärlingsplatser påverkar ungdomars utbildningsval i . Hans resultat visar också på att lärlingsutbildningen leder till avsevärt lägre arbetslöshet vid åldern 23–än vad den skolbaserade utbildningen gör. Däremot finner han inga effekter på lönenivåer. Yrkesutbildningens positiva effekter förefaller vara tydligast i de länder där utbildningen har en mer specifik än generell karaktär, dvs. där den är riktad mot ett yrke och där det finns en nära kopp- ling mellan skola och arbetsliv (SOU 2008:27). Utvärderingar som gjorts av lärlingsutbildningar i olika länder har visat på positiva re- sultat när det gäller arbetmarknadsutfall, vilket också kopplas till låga arbetslöshetsnivåer bland ungdomar i länder med stark lär- Bilaga 2 till LU2011 Hur kan övergången från yrkesutbildning till arbete underlättas? Däremot är de långsiktiga effekterna av lärlings- utbildning mindre entydiga. Sammanfattningsvis pekar dock forsk- ningen i riktning mot att ett ökat inslag av arbetsplatsförlagd yrkes- utbildning har positiva effekter på ungdomarnas arbetsmarknads- utfall. 4.3.2Lärlingsutbildning och barn till invandrade föräldrar En jämförelse av barn till föräldrar som invandrat från till antingen eller visar på goda möjligheter att ta sig in på arbetsmarknaden för de barn som fått tillgång till en lär- lingsplats (Crul 2007). Problemet med diskriminering tenderar att minska i och med lärlingsskapet, något som lyfts fram som en tro- lig förklaring till de positiva resultaten. I många fall har dock barn till invandrade föräldrar svårt att få tillgång till lärlingsplatser, del- vis på grund av att de har sämre skolresultat än infödda barn. Dess- utom tycks den generella bristen på lärlingsplatser ha tenderat att drabba barn till invandrade föräldrar hårdare än infödda barn (Worbs 2003). Liknande problem återfinns i där antalet sökande överstiger antalet lärlingsplatser och företagen som gene- rellt får välja fritt mellan elever tenderar att föredra elever utan utländsk bakgrund (Herzog-Punzenberger 2003). Betydelsen av nätverk förefaller även mycket viktig för att lyckas få en lärlings- plats. I är goda betyg viktiga för att få en lärlingsplats och detta särskilt för elever vars föräldrar har invandrat från länder utanför . Det har visat sig att dessa elever måste ha högre betyg än infödda elever för att ha samma chans att få tillgång till en lär- lingsplats (Helland och Støren 2006). Det tycks också vara viktigt att ha tillgång till egna nätverk när det gäller möjligheten att få en lärlingsplats. Även i har elever med utländsk bakgrund haft svårare än andra att hitta praktikplatser, särskilt gäller detta för pojkar (2000). Sammanfattningsvis tycks den arbetsplatsförlagda utbildningen ha positiva effekter även för ungdomar med utländsk bakgrund, men genomgående verkar barn till invandrade föräldrar ha problem att finna tillgång till lärlings- och praktikplatser. Delvis kan detta förklaras av att de i genomsnitt har såväl sämre betyg som sämre nätverk. 5 Sammanfattning och slutsatser Mot bakgrund av den höga svenska ungdomsarbetslösheten foku- serar den här rapporten på hur övergången från yrkesutbildning till arbete kan underlättas för svenska gymnasieelever. Arbetslösheten bland ungdomar relativt vuxna har stigit trendmässigt sedan mil- lennieskiftet i sådan utsträckning att numera ligger i topp bland i detta avseende. Problemet med ungdomar utan vare sig arbete eller studier inleds i huvudsak från och med , d.v.s. sammanfaller med tidpunkten då gymnasiestudierna vanligen avslutas. Ungdomar som misslyckats med sina gymnasie- studier tillhör den grupp som i genomsnitt får mest problem på arbetsmarknaden i form av långa arbetslöshetstider. Dessutom har elever som läser yrkesutbildningar större risk att avbryta studierna än andra elever. Sammantaget pekar detta på att utformningen av yrkesutbildningen på gymnasiet är en viktig komponent när det gäller att förstå problemen som ungdomar möter på arbetsmarkna- den.