sou · GYB362 · 2010-09-30 00:00:00 — Det blir även en högre grad av kvalitet genom att informationen finns tillgänglig via en och samma nod, samt en högre grad av tillgänglighet och användbarhet genom att det ges ett och samma format för bruka- ren. Slutligen skapas en myndighetstransparens, där brukaren inte behöver ha vetskap om vilken myndighet som är registerhåller för respektive företagsform och blir på så sätt inte beroende av myndigheternas uppdelning. Innehåll och tidpunkt för projektleverans Förstudie pågår och ska vara klar innan års- skiftet. Projektet planerar att etablera en tjänstekatalog för alla myndig- heter i . Tjänstekatalogen och dess innehåll kommer att etableras stegvis i takt med att Vägledningen för automatiserad samverkan utvecklas och förverkligas. Det första steget är att i tjänstekatalogen för varje myndighet beskriva de existerande elektroniska tjänsterna. kommer detta att ske med ett antal myndigheter som piloter. Ansvarig myndighet och andra deltagande organisationer Färdledare för detta projekt är i samarbete med Lantmäteriet, , och samt utskottet som utvecklar Vägledning för automatiserad sam- verkan. Det första steget med en överblick av alla egenproducerade tjänster kommer att skapa ett utökat samarbete och erfarenhetsutbyte mellan myndigheter. Projektet leder och samordnar på regeringens uppdrag införandet av elektroniska beställningar i statsförvaltningen. Målet är att statliga myndigheter ska kunna hantera sina beställningar av varor och tjänster elektroniskt senast vid utgången av 2013. Införandet av elektroniska beställningar är en del av den gene- rella verksamhetsutvecklingen inom den statliga sektorn. Syftet med elektroniska beställningar är att genom förenklad hantering av administrativa förfaranden frigöra resurser så att kvalitet och service i myndigheternas verksamhet kan förbättras och att uppnå kostnadsbesparingar genom lägre inköpspriser. SOU 2010:62 Bilaga 10 Ansvarig myndighet och andra deltagande organisationer Samtliga myndigheter med minst femtio anställda ska införa e-beställningar till utgången av 2013. ansvarar för arbetet, i samverkan med E-delegationen, Kammarkollegiet, Kommuner och Lands- ting (SKL), . Även och Tillväxt- verket ingår i samverkansgruppen. Effektmålet är att det ska bli enkelt för leverantörer till offentlig sektor och att effektiviteten inom myndigheter ska öka. E-förvaltningsområden som berörs är e-upphandling/-beställning/- faktura, IT-standardisering och öppen standard. Livshändelser och verksamhetsprocesser hos målgrupp Målgrupperna är företagare (leverantörer till offentlig sektor), myndigheter/central förvaltning, kommuner, landsting/sjukhus och universitet/högskolor. Fokus är på myndigheternas inköpsprocess, med ett strategiskt perspektiv. Processen sträcker sig från att val av leverantör gjorts, via begäran om leverans av vara eller tjänst, till det att myndigheten erhållit en faktura och behandlat den så att den är klar för betal- ning. På motsvarande sätt påverkas leverantörernas säljprocesser till myndigheterna. Leveranserna innehåller myndighetsspecifika uppdaterande e- tjänster, gemensamt producerade e-tjänster, bastjänster för infor- mation och infrastrukturella e-tjänster. Kostnadsbesparingar, för- enklad hantering och förbättrad kvalitet och service är de huvud- sakliga nyttorna, som beskrivs mer ingående i rapporten 2008:14. ESV bedömde den nuvärdesberäknade nettonyttan till , i den förstudie som genom- fördes (ESV 2008:14 och 2008:20). Innehåll och tidpunkt för projektleverans har ett uppdaterat stödpaket för myndigheternas införande levererats. Goda exempel projektet kan bidra med I arbetet med att leda och samordna införandet av e-beställningar i staten har ESV tagit fram ett webbaserat stöd som myndigheterna kan använda sig av vid sitt införande59. Dessutom ingår utveckling och förvaltning av standarder för utbyte av affärstransaktioner – till exempel prislistor, order och fakturor – mellan myndigheterna och leverantörer av varor och tjänster ingår i projektet60. finns rapporten för programstyrning av it-baserad verksamhetsutveckling (ESV 2008:11)61. 7 Effektivisera konkurshanteringsprocessen (EKH) Projektet tar fram och inför en ny lösning för konkurshanterings- processen som 1.erbjuder konkursförvaltare och rekonstruktörer, borgenärer, gäldenärer och övriga intressenter av konkursinformation en ökad service i samband med hanteringen av konkurs- och löne- garantiärenden, 2.ökar tillgängligheten till den information som skapas i processen, 59 Stödpaketet baseras på en myndighetsorienterad införandeprocess i olika faser och kommer att levereras i olika delleveranser baserat på de olika faserna. Varje fas kommer att innehålla syfte, mål, lämpliga deltagare, arbetsgång, fördjupning och exempel/mallar. Mer information och länk till stödpaketet finns publicerat på: . 60Arbetet bedrivs inom ramen för () tillsammans med Kommuner och Landsting samt Kammarkollegiet. SFTI-arbetet baseras på öppna internationella standards (UN/CEFACT och OASIS/UBL) som sedan på olika sätt har en svensk användning inom ramen för SFTI. Samverkan sker inom hela offentlig sektor och även varu- & tjänsteleverantörer, IT-systemsleverantörer med flera deltar i arbetet. Det är kostar ingenting för deltagande organisationer att vara med. Mer information finns på . 61Rapporten erbjuder en helhetssyn genom att beskriva strukturer, processer, roller och ansvar, för att koordinera, kommunicera och styra i programmet ingående projekt och aktiviteter med syfte att säkerställa att identifierade nyttor realiseras och att förväntade effekter uppnås. Rapporten finns att hämta här: . 3.höjer kvaliteten i den information som skapas och utbyts i konkurshanteringsprocessen, 4.minskar kostnaderna i processen. Ansvarig myndighet och andra deltagande organisationer Kronofogden ansvarar och , länsstyrelserna och deltar. Det ska bli enkelt för privatpersoner, företag och andra enskilda. Projektets resultat ska även leda till ökad effektivitet inom eller mellan myndigheter och ökad kvalitet i kärnverksamheten. Livshändelser och verksamhetsprocesser hos målgrupp Projektet stödjer följande hos sina målgrupper: Privatperson som är löneborgenärer, dvs. arbetstagare som sägs upp i samband med konkurs och har rätt till statlig lönegaranti- ersättning. Företagare berörs i första hand i samband med konkurs; antingen om ett företag i egenskap av att vara gäldenär söker sig själv i konkurs eller i egenskap av att vara borgenär (banker eller andra borgenärer)söker någon annan i konkurs. Konkursförvaltare berörs allmänt eftersom de är centrala aktö- rer i processen. Även myndigheter/central förvaltning är målgrupp för projektet. Den sammanlagda besparingspotentialen för de inblandade myn- digheterna uppgår till under en hemtag- ningsperiod . Den årliga besparingspotentialen vid full hemtagning är . Besparingarna utgörs till övervägande del av frigjord tid inom olika personalkategorier hos de olika myndigheterna (domstolar, Kronofogden, , och ). Innehåll och tidpunkt för nästa projektleverans Projektet befann sig i förberedelser för genomförande. En slutrapport med effektanalys, som inkluderade programdirektiv och KN-kalkyl, levererades . Ett problem för projektet är att inte kan leva upp till den tidplan som de andra myndigheterna har föreslagit, eftersom har högre prioritet. Parterna har därför inte kunnat enas om en gemensam tidplan. Det finns även frågetecken kring hur kostnaderna ska fördelas. Goda exempel projektet kan bidra med Projektet kan bidra med följande goda exempel: Myndighetssamverkan inom e-förvaltning. Ett genomförande av projektet förutsätter tät samverkan mellan Kronofogden, , länsstyrelserna och . Programmet skulle kunna tjäna som ett gott exempel på hur en sådan samverkan kan organiseras och genomföras. Projektet föreslår investeringar som flera av myndigheterna kommer att dra nytta av och är ett typexempel på den investeringsparadox som omtalas i e-delegationens före- slagna strategi (SOU 2009:86). Den totala nettonyttan av inve- steringen är positiv medan nettonyttan för vissa enskilda myndigheter är negativ. Samverkan med tredje part. Ett genomförande av projektet för- utsätter en tät samverkan med konkursförvaltare, banker, kreditupplysningsföretag m.fl. Programmet skulle kunna tjäna som gott exempel hur en sådan samverkan kan organiseras och genomföras. Gemensamt producerade tjänster. Projektet föreslår gemensamt producerade tjänster gentemot konkursförvaltare, företagare och privatpersoner. Ett genomförande kommer att aktualisera problemställningar inom utveckling och förvaltning av gemen- samt producerade tjänster och skulle därmed också kunna tjäna som exempel. Kammarkollegiet driva utvecklingen av den elektroniska upphand- lingen och deltar i standardiseringsarbetet på området. Syftet är att offentlig förvaltning ska tillgodogöra sig de effektivitetsvinster och andra fördelar som följer med ett elektroniskt upphandlings- förfarande, inklusive att underlätta för anbudsgivarna. Utvecklings- arbetet organiseras över tiden i olika projekt, där olika myndigheter och även anbudsgivare kan ingå. Ansvarig myndighet och andra deltagande organisationer Kammarkollegiet har huvudansvaret. Det finns en samverkans- grupp bestående av representanter för: (), , , , Kammarkollegiets IT-upphandling, VHS-upphandling samt . För upphandlingsstödet som helhet finns en referensgrupp bestående av representanter för Svenskt näringsliv, Företagarna, offentliga inköpare, , ESV och . Vad gäller medverkan i standardiseringsarbetet på området sker detta inom ramen för samarbetsgrupperingen SFTI (to Industri) där kommuner och landsting representeras av SKL och staten av Kammarkollegiet och ESV. Målet är förbättrad effektivitet för upphandlande myndigheter, kommuner och landsting, samt effektivitet och enkelhet för anbudsgivare i samband med offentlig upphandling. Berörda e-förvaltningsområden är e-upphandling/-beställning/- faktura, IT-standardisering och öppen standard. Livshändelser och verksamhetsprocesser hos målgrupp Målgrupper är företagare, myndigheter/central förvaltning, kommuner, landsting/sjukhus och universitet/högskolor. För företagen handlar det om verksamhetsprocessen att ta ställning till om man ska lämna anbud till en offentlig upphandling och att utforma och lämna in detta anbud. Elektronisk upphandling kan i princip beröra samtliga myndig- heter, kommuner och landsting inom offentlig förvaltning och samtliga företag som är potentiella leverantörer till offentlig förvaltning. Det är ännu inte givet att någon e-tjänst ska levereras. En given utgångspunkt är dock att övergång till elektroniska upphandlings- förfaranden innehåller en stor nyttopotential. Innehåll och tidpunkt för projektleverans Underlag för regeringens ställningstagande till eventuella initiativ att införa någon form av s.k. elektronisk upphandlingsplattform, t.ex. en nationell annonsdatabas, tas fram. Beslut om genomförande väntas . Goda exempel projektet kan bidra med Elektroniska legitimationer för företagen är en förutsättning för elektronisk hantering av anbud och kontrakt. Elektronisk upp- handling borde därför medvetet kunna utnyttjas som en drivkraft för spridningen av e-legitimationer för företagen, som kan använ- das även i andra e-tjänster som förvaltningen erbjuder. Projektet e-Migration bidrar till att göra till en modern e-förvaltningsmyndighet. Ansvarig myndighet och andra deltagande organisationer Samarbete sker bland annat med UD, , , , , och EU. Effektmålen är att det ska bli enkelt för privatpersoner, enkelt för kommuner eller landsting, effektivitet inom och mellan myndig- heter ska öka, kvaliteten i kärnverksamheten öka. E-förvaltningsområden som berörs är e-inkludering, e-identitet/ -signering. Livshändelser och verksamhetsprocesser hos målgrupp Målgrupper som berörs är privatpersoner, myndigheter/central förvaltning och kommuner. Bland annat ingår asylsökande, gäst- studerande, gästarbetare, viseringssökande, anhöriginvandring, och medborgarskapsärenden. Projektet levererar myndighetsspecifika uppdaterande e-tjänster, infrastrukturella e-tjänster, elektronisk kommunikation med andra myndigheter. Det ska leda till ökade öppettider, flexibilitet i handläggning, volymoberoende, kortare handläggningstid, utökad service, högre rättssäkerhet m.m. Innehåll och tidpunkt för projektleverans driftsätts automatisk ärendefördelning för asylprocessen. Goda exempel projektet kan bidra med Projektet har arbetat mycket med medarbetarstyrd utveckling. En nationell geodataportal byggs upp som ska underlätta för användarna att söka, hitta, titta på, omvandla och ladda ner geodata som kommer från olika källor och fysiskt ligger lagrade i olika miljöer. Geodataportalen ska också utgöra den huvudsakliga noden för samverkan i , enligt Inspiredirektivet. I portalen ska en nationell metadatakatalog finnas för att ge användarna enkel åtkomst till information om tillgängliga geodata, deras kvalitet och villkor för användning. Genom portalen kan användarna också komma åt geodata som ligger lagrade som tjänster hos producenterna. Genom etableringen av fördjupas formerna för samverkan på flera nivåer. En gemensam verksamhetsmodell tas fram. I den beskrivs bl.a. formerna för ledning, samordning och förvaltning av geodatasamverkan, hur tillhandahållandet av meta- data och geodataprodukter ska gå till, vilka geodataprodukter som omfattas av samverkan, villkor för nyttjande av dessa geodata- produkter samt ekonomiska förutsättningar för att ingå i geodata- samverkan. Ansvarig myndighet och andra deltagande organisationer Lantmäteriet ansvarar för projektet. Övriga deltagare är: Försvars- makten, , geologiska undersökning (SGU), , , , ULI:s leverantörssektion och Trafik- verket. Målsättningen är att åstadkomma ett effektivt informationsutbyte mellan myndigheter, men även förenkla för företagen, när det gäller tillgången till geodata och därmed möjligheten att skapa tjänster baserade på geodata. En god infrastruktur för geodata skapar förut- sättningar för: enkel tillgång till geodata, leverantörer och kunder att enkelt utbyta geodata. I arbetet ingår att analysera processerna för att tillhandahålla geo- data tex. hanteringen av avtal, prissättning av informationen m.m. Projektets fokuserar på kunderna och användarna. Ett utökat samarbete mellan offentlig förvaltning och företag är en förutsätt- ning för förverkligandet av geodatastrategin och också för utveck- lingen av e-förvaltningen inom området. Projektet ska resultera i att den tekniska infrastrukturen och verksamhetsmodellen, även kallad samverkansmodell, ska fungera tillsammans. Livshändelser och verksamhetsprocesser hos målgrupp Uppdraget bygger på ett EU-direktiv och regeringsuppdrag samt på omfattande behovsanalyser. Projektet har flera målgrupper. tillgodose att de krav som ställs i Inspiredirektivet rörande upp- byggnad av infrastruktur för hantering av geodata av betydelse för miljöarbetet, förenkla samverkan mellan myndigheter som har informations- ansvar för olika typer av geodata, underlätta för privatpersoner, företag och andra användare att utnyttja geodata, minska kostnaderna både för att tillhandahålla och nyttja geo- data, medverka till att skapa nya affärsmöjligheter och företagande inom geodataområdet, harmonisera villkoren för nyttjande av geodata och anpassa dessa villkor till reglerna i lagen om vidareutnyttjande av hand- lingar från den offentliga förvaltningen. skapar gemensamt producerade e-tjänster och bastjänster för informationsförsörjning. Den huvudsakliga nyttan med projektet är att den lägger grun- den för en informationsinfrastruktur inom geodataområdet, som är till nytta för alla kategorier användare. Tillgången till geografisk information blir enklare och effektivare. Det har dock visat sig finnas förväntningar på att nyttorna med arbetet ska beskrivas bättre. Därför har det påbörjats ett arbete med att beskriva nyttorna uppdelat på följande tre områden: 1.Nyttor som uppkommer i samhället som helhet. Avsikten är att hitta indikatorer som kan användas för att kvantifiera synliga nyttoeffekter av infrastrukturen i samhället. 2.Nyttor, och kostnader, som uppstår inom kommunsektorn i syfte att involvera även dessa i uppbyggnaden av infrastruktu- ren. Förstudien har visat att nyttan för kommunerna behöver beskrivas med andra metoder och utifrån andra skäl än de som finns definierade för samhällsnyttan som helhet. 3.Nyttor, och kostnader, som uppstår hos de myndigheterna som berörs av Inspire-direktivet. Syftet är att peka på, och kvantifi- era, de vinster som uppnås genom den samverkan som infra- strukturen medger. Viktigt är också att tydliggöra att det inom projektet hanteras två utvecklingsinsatser, dvs. utvecklingen av tjänstekatalogen och av verksamhetsmodellen. Dessa två insatser är i stortsätt oberoende av varandra och levereras som separata delar. Geodataportalen som är den myndighetsgemensamma tjänste- katalogen för myndigheter som arbetar inom geodataområdet. Portalen utgör en del av en allomfattande Tjänstekatalog för myndigheter som byggs på en federativ arkitektur. Den ingår också som en byggsten i den europeiska katalogstrukturen för geodata. Den senare har delvis annat syfte än den nationella katalogen. Den europeiska ska tillhandahålla information i enlighet med Inspiredirektivet. Den nationella är den sektors- överskridande grunden för e-förvaltningen. Geodatasamverkan (verksamhetsmodellen) är ett system för att i nya former styra och leda förvaltningen. Det är en konkret tillämpning av Lantmäteriets roll som samordningsansvarig myndighet. Innehåll och tidpunkt för projektleverans Lösningen kommer att pilotdriftdriftsättas –2011. Där ingår även förvaltningsorganisation, inklusive hur man sluter avtal mellan berörda parter och skapar en väl fungerande driftmiljö för geodataportalen. Den färdiga portalen med en teknisk lösning som fungerar till- sammans med affärsmodeller och administrativa rutiner ska vara 2011. Goda exempel projektet kan bidra med Projektet utgör ett gott exempel på samverkan mellan olika aktörer (kommuner, statliga myndigheter och kommersiella aktörer), hur samverkansavtal och affärsmodell för tillgång till offentlig data kan utformas. Projektet är även ledande vad gäller uppbyggnaden av en infor- mationsstruktur med erfarenhet av olika tekniska, legala och kultu- rella aspekter. Syftet med projektet är elektronisk överföring av medicinskt underlag från vården (landstingen) till , samt en funktionalitet för fråga och svar mellan landstingen och Försäk- ringskassan. Det första steget ska skapa förutsättningar för beslut om ett breddinförande inom samtliga landsting. Ansvarig myndighet och andra deltagande organisationer och ansvarar för projektet. Andra deltagare är Inera, landstingen och journalsystemleverantörer. Det ska bli enkelt för privatpersoner, företag eller andra enskilda, enkelt för kommuner eller landsting. Effektiviteten ska öka inom eller mellan myndigheter och det ska bli ökad kvalitet i kärnverk- samheten. Projektet utgår en del av satsningen sjukvårds- miljarden. Tillgång till information och tillhörande tjänster skapar förut- sättningar för att kunna effektivisera och Bättre beslutsunderlag från vården, samt kortare handläggningstider hos underlättar för patienter/privatpersoner och leder till lägre sjukskrivningskost- nader för samhället. E-förvaltningsområden som berörs är e-hälsa, e-identitet/ -signering, IT-standardisering, öppen standard. Livshändelser och verksamhetsprocesser hos målgrupp Målgrupperna är privatpersoner, myndigheter/central förvaltning, landsting/sjukhus. Elektronisk informationsöverföring mellan och vården följer den nationella IT-strategin för vård och omsorg (Nationell eHälsa). Projektet skapar gemensamt producerade e-tjänster, infrastruktu- rella e-tjänster med system- till systemkommunikation baserad på standard. Tidigare undersökningar har visat att sjukskrivningstiden för- längs med då begär in en komplettring av ett sjukskrivningsintyg. Även om man räknar med att bristfälliga intyg förlänger sjukskrivningen med endast halva tiden, kommer den offentliga finansieringen av socialförsäkringen att kunna reduceras med miljardbelopp vid en fullt utbyggd elek- tronisk överföring av intyg mellan vården och . Vårdens kostnader för komplettering av återsända ofullständiga intyg minskar högst avsevärt. Ytterligare besparingar finns att finna beträffande handlägg- ningstiderna hos . Besparingar som med fördel skulle kunna användas för en bättre kvalitet i handläggningen. Innehåll och tidpunkt för nästa projektleverans Genomförande och test av elektronisk överföring av läkarintyg kommer att göras . Funktionalitet för fråga/svarstjänst mellan och vården realiseras också. 12 Kringla och K-samsök Projektet skapar dels en gemensam och enkel sökingång till information om kulturarvet över hela landet. Fokus ligger på användarna och användbarhet. Nästa steg är att införa funktioner för användargenererat innehåll, där individen själv kan ex bidra med ny information, berika befintlig information, kvalitetshöja och länka data. Projektet utvecklar en teknisk infrastruktur för att möjliggöra samsökning av kulturarvsinformation. Fokus ligger på museernas samlingar, som ligger utlagda på respektive institu- tion och som baseras på en lång rad olika tekniska lösningar. Syftet är att fler aktörer ska kunna bygga (nyskapande) e-tjänster baserad på information från och museer. Projektet innebär också en samlad leveranslösning för kulturarvsinformation på EU-nivå. Ansvarig myndighet och andra deltagande organisationer I projektet ingår även , samt museisystemet , som omfattar cirka 400 museer och föreningar. Information hämtas från: , , , , Upplands- museet, , , natur- historiska museum, Kulturlagret/, militärhistoriska arv, fornminnes- och hembygds- förbund, , , , , , Sockenbilder (13 hembygdsföreningar i ), Kungl. Fler institutioner avser att bygga portar för medverkan i K-samsök. Utgångspunkten är regeringsuppdrag, med syftet att göra det enkelt för privatpersoner, företag eller andra enskilda genom att tillgängliggöra kulturarvet elektroniskt. Målen handlar även om effektivitet inom eller mellan myndigheter, ökad kvalitet i kärn- verksamheten. IT-standardisering och öppen standard. Livshändelser och verksamhetsprocesser hos målgrupp Målgrupperna är främst privatpersoner och universitet/högskolor, men även företagare, myndigheter/central förvaltning, kommuner och ideella aktörer ingår bland målgrupperna. Lösningen stödjer informationsbehov kring kulturarvet, som kan omfatta en plats, , en person, en händelse eller en objektstyp. Den stödjer även informationsbehov kring platser som individen har någon sorts relation till. Projektet levererar bastjänster för informationsförsörjning inom offentlig sektor och för allmänheten (öppen data). Sökning i många datakällor samt presentation av resultatet på en enda plats, istället för ett trettiotal olika platser. Allt fler ingår i takt med att fler institutioner väljer att ansluta sig till K-samsök. Alternativet till en sökning i Kringla är att 1) hitta varje datakälla, 2) lära sig respektive söktjänst 3) manuellt sammanställa söksvaren. Projektet öppnar för att enskilda institutioner slipper utveckla och förvalta egna lösningar. Målet är att leverera en enkel, standar- diserad och väl dokumenterad infrastruktur för att tekniskt hämta licensierad information, via öppet API. Lösningen innehåller bastjänster för informationstjänster inom offentlig sektor eller för allmänheten (öppen data. Olika samhällsaktörer (myndigheter och institutioner, forskare, föreningar, företag och enskilda) kan skapa nya intressanta e-tjänster som använder innehåll från olika håll och information av olika karaktär. Museivärlden har genom projektet fått en operativ samverkans- plattform kring kulturarvsinformation som innehåller gemen- samma e-tjänster, stöd kring best practice, upphovsrättsfrågor m.m. Innehåll och tidpunkt för nästa projektleverans