sou · GYB375 · 2010-11-10 00:00:00 — En av intervjupersonerna efterlyste bättre riktlinjer för hur bedömningen ska gå till. Vilka kriterier ska användas och kan skolan ge stöd till handledaren i detta arbete? En lärling som läser inom ramen för den gymnasiala lärlingsutbild- ningen spenderar minst av sin studietid på en eller flera arbetsplatser vilket innebär att av lärlingens utbildning är arbetsplatsförlagd. Fördelningen av den arbetsplats- respektive skolförlagda delen av utbildningen varierar mellan de olika företagen men majoriteten av lärlingarna är på arbetsplatserna cirka . Olika varianter förekommer dock. ökar antalet praktikdagar ju längre lärlingen kommit i sin utbildning. anser att det vore bättre att ha längre arbetsplats- förlagda perioder som varvas med i skolan, oftast med hänvisning till att det blir hackigt att ha eleven hos sig endast delar av . Mer sammanhållande perioder skulle bidra till bättre kontinuitet. Det är i synnerhet mindre företag som framför detta medan de större förefaller ha ökad grad av flexibilitet. Som vi redogjorde för ovan anser vissa företag att lärlingarna inte har tillräckligt goda teoretiska kunskaper. Men även annan typ av förberedelse från lärlingens sida brister enligt vissa företag. Det handlar i stor utsträckning om att förstå hur det är att vara på en arbetsplats med arbetsrutiner och ansvarstagande. Många lärlingar är unga, de flesta när de börjar. För en hel del av dessa är lärlingsplatsen deras första kontakt med yrkeslivet, man har inte tidigare varit i arbetslivet. Det här innebär utmaningar för både lärlingen och arbetsplatsen. Kopplat till detta är också lärling- ens motivation och engagemang för sin utbildning. Företagen vari- erar i sin uppfattning men nästan hälften av intervjupersonerna pekar på att elevernas engagemang och motivation utgör en utma- ning. Andra framhåller dock att lärlingarna är aktiva och att de tar ansvar för det arbete de förväntas göra på arbetsplatsen. Många företag vittnar dock om att mycket fungerat bättre ju längre utbildningen fortskridit. Det gäller också lärlingens kun- skap, engagemang och viljan att lära sig yrket, många av företagen pekar på att lärlingen mognar. När det gäller vilken roll och funktion som lärlingarna har på arbetsplatser finns ett tydligt mönster som relaterar dels till erfa- renhet och teoretiska kunskaper, dels till individens personlighet. I princip samtliga intervjuföretag menar att lärlingarna inledningsvis i stor utsträckning får gå vid sidan av handledaren eller någon annan kollega men att de får ta växande ansvar i takt med att erfa- renheten men också de teoretiska kunskaperna ökar. De flesta får ta eget ansvar för vissa arbetsmoment. Det verkar som om detta ofta infaller under andra läsåret. Lärlingens personlighet har också stor betydelse för vilken roll han eller hon får på arbetsplatsen. I stor utsträckning betraktas lär- lingarna som en del av arbetslaget, som en i gänget, men hos de företag där detta inte är fallet har lärlingen i stor utsträckning be- skrivits som att han eller hon inte bjuder till eller inte visar intresse. Företagens inställning till finansiering är av intresse. Resultaten av enkätundersökningen indikerade att finansiering inte var en central fråga för företagen och i stort sett bekräftar intervjuundersök- ningen det resultatet. Det är endast ett fåtal arbetsplatser, 3 stycken, som får ersätt- ning från skolan för att ta emot en lärling. Majoriteten anser inte heller att de borde ha ersättning. Sex av intervjuföretagen anser dock att ersättning är motiverad, primärt utifrån perspektivet att det är resurskrävande att ha en lärling – handledning tar tid. I prak- tiken anser dessa företag att de står för en stor del av utbildnings- kostnaderna som de inte ersätts för. Den typ av ersättning företagen får varierar något. En arbets- plats berättar att de får en mindre summa pengar per termin som tillfaller verksamheten.17 En annan får ersättning för lärlingarnas arbetsverktyg, arbetsmaterial och arbetskläder samt en ersättning på . Ytterligare ett företag får matbidrag för lärlingen. Handledarna får som regel ingen extra ersättning för sitt handledarskap. Ett företag berättar också att skolan köpt tjänster av företaget i form av kurser till lärlingen eftersom skolan själv inte kunnat till- handahålla dessa. Detta är givetvis en speciell form av ersättning som inte utgör ersättning för att ta emot lärlingen utan för en köpt tjänst. Vi har också frågat företagen om man kan tänka sig att anställa lärlingen, antingen eller efter avslutad utbild- ning. Ungefär hälften av företagen är öppna för att anställa lärling- arna . pekar på att det skulle 17 Intervjupersonen kände inte till exakt belopp men trodde att det rörde sig om några . kunna vara en viktig för eleverna och bidra till ökat engage- mang och motivation. Företagen menar dock att detta är något som skulle kunna vara aktuellt först när lärlingarna lärt sig mer, kanske under andra eller tredje läsåret. I princip samtliga företag är intresserade av att anställa lärling- arna efter avslutad utbildning – detta är ju också ett av huvudskälen till att företagen valt att ta emot en lärling. Ett företag antyder dock att lärlingen inte kommer att vara anställningsbar eftersom en anställning på arbetsplatsen eller liknade arbetsplatser kommer kräva vidareutbildning på högskola/universitet. Många lärlingar arbetar också och lov vilket kan vara ett sätt att knyta upp dem inför framtida anställningar. Ett par företag pekar dock på att det finns en viss otydlighet och att det kan bli komplicerat eller förvirrande när lärlingarna i veckorna när de är elever inte får betalt för i princip samma jobb de utför avlönat eller ett lov. I detta avslutande kapitel förs en sammanfattande analys utifrån intervjuundersökningens resultat. Mot bakgrund av resultaten, identifierar vi avslutningsvis vissa förhållanden som kan betraktas som framgångsfaktorer för organiseringen av den arbetsplatsför- lagda delen av lärlingsutbildningen ur företagens perspektiv. Skolan central initiativtagare och rekrytering viktigt motiv Det är tydligt att det är skolan som är den primära initiativtagaren och informationsspridaren när det gäller försöksverksamheten med gymnasiala lärlingar. Informationen företagen fick inledningsvis varierar dock och vissa av intervjupersonerna menar att det inte var helt tydligt vad skolan förväntade sig av företagen. Rimligtvis är det av betydelse att företagen har god förståelse för skolans förvänt- ningar inför beslut att ta emot en lärling. Liksom i den tidigare enkätundersökningen framstår framtida rekrytering som det centrala motivet till varför företagen tar emot lärlingar. Företagen framhåller att de får möjlighet att forma morgon- dagens arbetskraft. pekar också på ett bredare pers- pektiv där man vill bidra till utvecklingen i branschen som helhet eller det lokala samhället. Förbättrad kommunikation om lärlingsutbildning och annat arbetsplatsförlagt lärande Många företag har tidigare erfarenhet av att ha elever och prakti- kanter på sin arbetsplats. Men det är tydligt att det finns en viss osäkerhet om vilken typ av arbetsplatsförlagt lärande det rör sig om. Trots att företagen i undersökningen har lärlingar och alltså deltar i lärlingsförsöket är kännedomen om denna utbildningsform tämligen varierande. Det finns ett behov av förbättrad information till företag och organisationer om olika typer av arbetsplatsförlagt lärande i all- mänhet och om gymnasiala lärlingar i synnerhet. Det centrala är här är att företag och organisationer får information och kunskap om skillnader vad gäller upplägg och innehåll (dvs. inte bara att det finns olika benämningar på det arbetsplatsförlagda lärandet) efter- som det kan ha betydelse för företagets roll och åtagande. Att undanröja osäkerhet kring olika former av elever i utbildning och praktik på arbetsplatser och eventuella skillnader när det gäller företagens roll och uppgift är en viktig förutsättning för ett funge- rande samarbete mellan skola och arbetsplats. Tydligare kunskap om upplägg och innehåll i utbildningen Företagen har inte sällan begränsade kunskaper om lärlingsutbild- ningens innehåll och upplägg. Undantag finns givetvis och det är också så att kunskaperna förbättrats . Flera företag och organisationer har dock ingen kännedom om innehållet i de natio- nella styrdokumenten (främst nationella kursplaner). Dessa planer borde rimligtvis utgöra ett mycket viktigt underlag för kontakterna mellan skola och företag. Det är inte alla företag som själva uttrycker ett behov av att känna till innehållet i kursplaner mm, men rimligtvis borde sådan kunskap utgöra en viktig förutsättning för en framgångsrik lär- lingsutbildning. Nationella lärlingskommittén pekar i sitt betän- kande på att det är centralt att handledare är fullt införstådda med innehållet i och målen för den lokala utbildnings- planen.18 Skolan har här ett mycket viktigt ansvar i att kommuni- cera innehåll och mål på ett ändamålsenligt sätt. Företag och orga- nisationer behöver stöd från skolan för att kunna bryta ned inne- hållet i styrdokumenten till aktiviteter och kunskapsmål som kan genomföras och uppnås på arbetsplatsen, t.ex. som en lokal utbild- ningsplan. Generellt är kopplingen mellan den arbetsplatsförlagda och den skolförlagda delen av utbildningen svag. Företagen har i allmänhet begränsad kunskap om vilka utbildningsmoment som sker i skolan och kopplar på så sätt inte praktiken till teorin i någon större utsträckning. Fördelning mellan arbetsplats- och skolförlagd del av utbildningen Majoriteten av lärlingarna är på arbetsplatserna 2–. För vissa företag fungerar detta utmärkt men knappt hälften av företagen pekar på att det kan bli hackigt att ha lärlingarna på arbetsplatsen delar av veckan. Dessa företag skulle föredra mer sammanhållande perioder, där lärlingarna har samlade teoriblock i skolan och därefter är heltid på arbetsplatsen. Detta skulle t.ex. kunna underlätta för planeringen av lärlingens tid på arbetsplatsen. Sannolikt finns inte en modell som passar alla verksamheter men för vissa företag är det tydligt att en mer samlad modell är att före- dra. Mötesplatser för skola och företag Många företag värderar mötesplatser för skola och företag där man kan utbyta erfarenheter. har företagen generellt begrän- sade resurser och har svårt att vara aktiva i flera och frekventa forum. Att majoriteten känner till lärlingsråden men endast en tredjedel av de intervjuade företagen är aktiva kan vara en indikation på detta. Färre än hälften av de intervjuade företagen har genomgått en handledarutbildning. Med tanke på den betydelse som Nationella lärlingskommittén fäster vid handledarens kunskaper, som t.ex. kan förvärvas genom handledarutbildningen, ger denna tämligen låga siffra anledning till eftertanke. Är det så att skolorna inte erbjuder handledarutbildning? Eller är upplägget sådant att det inte passar 18 SOU 2009:85, sid. 71. Erbjuds handledarutbildningen på tider och i sådan omfattning som inte passar företagens verksamhet? Finns det möjlighet att anpassa utbildningen (innehåll, upplägg, omfatt- ning) för bättre överensstämmelse med företagens behov och ut- rymme för att delta? Kontakten mellan skolans yrkeslärare och företagets handledare är av stor betydelse för att lärlingens tid på företaget ska ge gott resultat och för att skapa en närmare koppling mellan teori och praktik. Kontakterna kan ske på olika vis men det förefaller bety- delsefullt att de sker kontinuerligt och att det finns en öppen dialog mellan skola och företag. Enligt 18 § förordningen (2007:1349) ska läraren samråda med handledaren inför betygssättning. Intervjuundersökningen visar att detta sker på något olika sätt i olika skolor och företag. Ett par företag deltar inte alls i betygssättningen medan vissa andra beskri- ver en strukturerad process där skolan inhämtar både skriftlig och muntlig information från företagen. Ju tydligare och kända utbild- ningsmålen och betygskriterierna är för företagen, desto mer effek- tiv bör företagens bidrag till bedömning och betygssättning bli. Ersättning inte en central fråga Endast få företag får ersättning för att ha lärlingar och majoriteten anser inte heller att ersättning är motiverad. är det vissa företag som menar att det borde utgå ersättning och det är tydligt att det är resurskrävande att ha en lärling. De företag som får stöd får dock i allmänhet ett tämligen begränsat stöd. Frågan är om det finns också andra sätt att ge företagen stöd som inte är rent finan- siellt. En närmare och mer kontinuerlig dialog med skolan, t.ex. genom att yrkeslärarna ges mer tid att besöka företagen och lär- lingarna, kan vara ett sätt som skulle kunna ge företagen stöd. Företagen är också förhållandevis positivt inställda till att ge lär- lingar lön . Lön kan bidra till ökat engage- mang och motivation. finns en uppfattning om att lär- lingarna är elever under utbildning och att det vore fel att ge lön. Däremot är i princip samtliga företag mycket intresserade av att anställa lärlingarna efter avslutad utbildning. För de intervjuade företagen och organisationerna spelar bransch- organisationerna ingen roll i deras val att ta emot en lärling. Endast en av intervjupersonerna uppger att de i samband med lärlingsför- söket har haft kontakt med sin branschorganisation. Övriga har inte haft någon kontakt alls. Möjligtvis är det så att branschorgani- sationerna primärt har en roll på central nivå i programråd osv. sna- rare än i relation till det enskilda företaget. Vi har pekat på att många företag borde ha bättre kunskap om innehåll och upplägg av den gymnasiala lärlingsutbildningen. Sko- lan har det primära ansvaret för denna kommunikation men det är möjligt att det skulle kunna vara intressant att – primärt på lokal nivå? – samarbeta med bransch- eller näringslivsorganisationer för att öka kännedomen. Betydelsen av mötet mellan utbildning och arbetsliv pekar på att det är stimulerande och utvecklande för företaget att ha unga människor i verksamheten. Många företag visar också ett stort engagemang och ett gediget intresse för sin lärling – de är angelägna om att lärlingen skall lära sig yrket och de menar också att de lär ut yrket på ett grundligt sätt. Några inter- vjupersoner anser att det generellt är viktigt för både skolan och företagen att vara öppna för ökade kontakter. Företagen måste bli mer villiga att ta emot unga och ge en introduktion till arbetslivet (inte bara lärlingar). Skolorna måste i sin tur släppa in företag och organisationer i utbildningen och följa utvecklingen i näringslivet så att eleverna kan ges aktuell utbildning. Det är också betydelse- fullt att diskutera förväntningar – vad förväntar sig skolan av före- tagen och vice versa? En ökad ömsesidig kunskap och förståelse om olika perspektiv, roller och ansvar är värdefull. Framgångsfaktorer för organiseringen av den arbetsplatsförlagda delen av lärlingsutbildningen Baserat på resultaten av intervjuundersökningen har vi identifierat vissa förhållanden som vi menar utgör framgångsfaktorer vad gäller den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen ur företagens per- spektiv. Följande punkter sammanfattar dessa: Skolan har det övergripande och yttersta ansvaret att se till att företagen har den kunskap som krävs för att kunna ta emot lär- lingar. Skolorna måste vara tydliga i sin kommunikation med företagen. Företagen behöver ha god kunskap om lärlingsutbildningens upplägg och vad det innebär att som arbetsplats ta emot en gymnasial lärling. Handledaren bör ha god kännedom om utbildningens innehåll och mål vilket innebär att han eller hon känner till utbildningens mål och hur man bedömer att de uppnåtts. En aktiv och kontinuerlig dialog mellan skolans yrkeslärare och handledaren på företaget och i förekommande fall också lär- lingen, är betydelsefull. Om problem uppstår kan dessa enklare lösas om kontakten är etablerad och väl fungerande. Lärlingarna måste ges tillräckliga teoretiska (allmänna och yrkes- specifika) kunskaper i skolan så att den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen blir givande. Längre sammanhängande perioder av skolförlagd utbildning kan övervägas. När det är möjligt bör en tydligare koppling mellan teori och praktik göras. Skolorna bör ge tydliga direktiv om företagens medverkan vid bedömning av elevens färdigheter inom yrkesområdet. När sker detta och vilka kriterier ska företagen följa? Mötesplatser för företagen, skolan och ibland också lärlingen är värdefulla och bidrar till ökad kvalitet i utbildningen. Dessa måste dock så långt som det är möjligt anpassas till företagens villkor och verklighet. Referenser, Bilaga 3 Förordning (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning 2008/09:199, Högre krav och kvalitet i den nya gymnasie- skolan SOU 2009:85: Gymnasial lärlingsutbildning – Hur blev det? Erfa- renheter från första försöksåret SOU 2010:19 Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv Kursplan för 1201 – Arbetsplatsförlagt lärande inom lärlings- försöket, 2008-07 SKOLFS 2008:63, Lärlingsutbildning regional vinna-vinnalösning, artikel på Nationella lärlingskommitténs webbsida Nationella lärlingskommittén, Stödmaterial, Avtal, handledarutbildning, lärlingsråd, tipslista: (2005) Enkäten i praktiken: en handbok i enkätmeto- dik en handbok i enkätmetodik, , m.fl. (2007) Metodpraktikan – konsten att studera samhälle, individ och marknad, Uppl. () Yrkesutbildning med fokus på lärling – så ser det ut i , och , , , Uppdrag från nationella lär- lingskommittén (2007) SPSS steg för steg, Uppl. Intervjuguide, intervjuundersökning för Nationella lärlings- kommittén av företags inställning till och erfarenheter av gymnasiala lärlingar Presentation av intervjuare och Presentation av företaget (arbetsplatsen) och intervjupersonen (namn, roll). Lärlingsförsöket och uppdraget från NLK Konfidentialitet/anonymitet för intervjupersonen. Kan vi citera/referera specifikt till företaget? Om det är relevant bör eventuella skillnader mellan erfarenheter av tidigare former av praktikanter, t.ex. APU, och lärlingsutbild- ningen genomgående belysas. 1.Hur kom företaget i kontakt med lärlingsförsöket? -Har ni tidigare haft praktikanter från gymnasieskolan? Hur många gymnasiala lärlingar har ni /har ni haft tidigare? -Hur togs den första kontakten mellan er, skolan och lärlingen? -Hur såg den inledande informationen ut? -Hade er branschorganisation en roll när det gäller t.ex. informa- tion? -Vilka var skälen till att ni tog emot en lärling (främsta/avgör- ande motivet/en)? 2.Hur har introduktionen av lärlingen på företaget sett ut? -Hur förberedde ni er inför att lärlingen skulle komma till företa- get? -Hur förberedd var lärlingen? (Motivation, praktiska frågor, lunch etc.) 3.Hur har ni organiserat lärlingens utbildning på företaget? -Hur har planeringen för lärlingens tid på företaget skett? (Av vem? -Är ni flera som handleder eleven på företaget? Om ja, hur är ansvaret fördelat? -Har du särskild tid avsatt för att handleda? -Har du genomgått någon form av handledarutbildning? (Anord- nare? -Berätta om ansvarsfördelningen mellan skolan och företaget? (Formalia kring t.ex. försäkringsfrågor? -Vilka förutsättningar krävdes för att ni skulle kunna ta emot en lärling? (ekonomi, kontaktnät) -Känner du till lärlingsråden? Om ja, hur tycker du att de funge- rar? Deltar du eller någon annan på ditt företag i lärlingsråden? 4.Hur ser företaget på sin roll som utbildare? -Hur ofta och hur har lärlingen varit hos er? Hur har det fungerat? Vilka är lärdomarna? -Vilken roll och funktion har lärlingen haft? Har lärlingen ett eget ansvar i arbetet? -Fungerar lärlingen i stort som en anställd (och ingår i arbets- gemenskapen). -Tycker du att lärlingen får lära sig yrket på ert företag/arbets- plats? -Hur vet (mäter, kollar) ni att lärlingen lär sig det han/hon ska? Av vem?) 5.Hur ser företaget på samspelet med skolan? -Hur har fördelningen mellan skol- resp. arbetsförlagd utbild- ning sett ut? Hur ser koppling mellan dessa delar ut? -Vad tycker du om omfattningen på den arbetsplatsförlagda delen? (Lärling , APU ). -Hur fungerar din och yrkeslärarens kontakt? (Typ av kontakt? Behov av kontakt?) -När eleven vid avslutad kurs ska bedömas och betygsättas, vil- ken roll har företaget/du haft? -fått ersättning för att ta emot lärlingar? Finns behov av det? -Kan ni tänka er att anställa eleven (ge lön för utfört arbete)? -Kan ni tänka er att anställa eleven efter utbildningstiden? -Hur ser ni på lärlingsutbildningen som utbildningsform jämfört med APU? 7.Framtid (utmaningar, förbättringar, organisationen osv.) -Vad tycker du är/har varit särskilt bra och bör behållas inom ramen för lärlingsutbildningen? -Vad har varit mindre bra/utmanande och bör ses över inom ramen för lärlingsutbildningen? -Kommer ni att ta emot lärlingar också fortsättningsvis? Är det något som du vill tillägga? Har vi möjlighet att kontakta dig för kompletterande informa- tion? Tack för din tid! 1.Vad kännetecknar en lärlingsutbildning? Lärlingsutbildningen är en utbildningsform som inte alltid kan ges en alldeles entydig betydelse. Lärlingsutbildningen måste skiljas från rent skolförlagd yrkesutbildning och sedvanlig praktik på en arbetsplats. I sentida översikter om lärlingsutbildning hänvisas ofta till en definition av den brittiske forskaren , en av de främsta experterna på lärlingsutbildning (2000): Han definie- rar lärlingsutbildning som en strukturerad utbildning med huvud- fokus på arbetslivet. Utbildningen innehåller en bestämd blandning av utbildning på en arbetsplats och skolförlagda allmänteoretiska och yrkesteoretiska moment. Utbildningen leder till formellt erkända yrkeskvalifikationer som ger lärlingen tillträde till ett särskilt yrkesområde. Arbetsgivare är med och finansierar utbildningen och lärlingen får i allmänhet någon slags ersättning under lärlingsutbildningen. lägger till att lärlingsutbild- ningen, i de länder där den är mest utvecklad och utbredd, oftast utgör en integrerad del av utbildningssystemet på gymnasial nivå. medger att det inte alltid är alldeles lätt att urskilja vad som ska klassas som lärlingsutbildning. I flera länder, t.ex. i , innehåller den skolförlagda yrkesutbildningen också arbetsplatsförlagd utbildning (APU). Men det som skiljer dessa utbildningsmoment från egentlig lärlingsutbildning är att praktik inom ramen för en skolförlagd yrkesutbildning i allmänhet utgör en mindre del av den totala utbildningstiden och att lärandeinne- hållet inte heller är lika genomarbetat som i en lärlingsutbildning. Den skolförlagda utbildningen uppfattas oftast som en förbere- dande utbildning som förutsätter kompletterande färdigutbildning på arbetsplatser. Dessutom saknas i allmänhet möjligheter till ett anställningsförhållande . I andra länder, t.ex. och , har det också före- kommit satsningar på vad som betecknas som lärlingsutbildning, men det handlar då i första hand om praktik och inte om att erbjuda Det som kallas för lärlingsutbildning, t.ex. inom ramen för Modern Apprenticeship i , liknas mer vid en arbetsmarknadspolitisk åtgärd än vid egentlig yrkes- utbildning. Lärlingsutbildningen är inte integrerad i ett utbildnings- system på gymnasial nivå. Det finns många fördelar med lärlingsutbildning jämfört med en yrkesutbildning som huvudsakligen genomförs i skolor (se bland annat ). För det första förutsätter lärlings- utbildningen att arbetsgivare ställer utbildningsplatser till för- fogande. Det senare utgör en garanti för att utbildningen orienteras mot områden på arbetsmarknaden där det finns en påtaglig efter- frågan på arbetskraft. I en skolförlagd utbildningsmodell där ele- vernas egna val i högre grad ska styra sammansättningen av utbild- ningsplatser, som den svenska, finns inga motsvarande garantier. För det andra är arbetsplatserna en stark lärandemiljö. Eleverna får använda den senaste utrustningen och får en insyn i arbetets organisering.