sou · GYB339 · 2010-06-01 00:00:00 — Vi ser här en diametral skillnad mellan de två yrkesgrupperna. Denna kan säkert finnas i de praktiska förut- sättningarna för att införskaffa samtycket från föräldrarna. är kontakten mindre personlig, medan en förälder oftast följer bar- net till BVC och kan då direkt tillfrågas och svara. Det finns geografiska skillnader, även om svarsmönstret är det- samma. I avviker man dock genom att en större andel () svarar Alltid skriftligt än Alltid muntligt (). I storstäder är svarsalternativen Alltid muntligt och Alltid skriftligt lika stora . I fråga 20 försöker vi få en rangordnad bild av de olika arbets- momentens tidsåtgång. Frågan vi ställer har följande formulering: 20.Försök rangordna följande arbetsmoment i samband med vaccination, efter tidsåtgång, så att det arbetsmoment som tar mest tid får nummer 1., det som tar näst mest tid får nummer 2. o.s.v. Nedan redovisas arbetsmomenten och deras fullständiga beskriv- ning i frågan: 1.Injektionerna med information, kontroller m.m. i direkt anslut- ning till vaccinationstillfället 2.Inhämta samtycke från föräldrar 3.Ta reda på vilka vaccinationer barnet borde ha fått, men saknar 5.Övergripande planering av vaccinationsverksamheten 6.Inventera vaccinförråd, beställa och ta emot vacciner 7.Informera om vaccinationer till tveksamma föräldrar, barn eller barn och föräldrar. 8.Uppvaccinera med vacciner som barnen borde ha fått men saknar Diagrammet nedan visar arbetsmomenten rangordnade efter tids- åtgång. Vi har inte efterfrågat den faktiska tiden för vart och ett av arbetsmomenten. Grafen nedan visar att det faktiska vaccinations- arbetet är det arbete som anses ta mest tid i arbetsproceduren kring vaccinering. Därefter följer att inhämta informationer om vilka vaccinationer barnet borde ha fått, men ej fått och så vidare. Arbetsmoment rangordnade efter tidsåtgång. Rangordning från vänster till höger, med det mest tidskrävande till vänster. Tabellen nedan visar att det är relativt stora skillnader i rangord- ningen av arbetsmomenten efter tidsåtgång, mellan BVC-sjukskö- terskor och skolsköterskor. Att inhämta samtycke från föräldrar anses ta minst tid av BVC-sjuksköterskorna, medan skolsköters- korna anser detta tar mest tid. Vi har tidigare i rapporten sett att BVC-sjuksköterskorna gör detta muntligt, medan skolsköters- korna oftast gör detta skriftligt. lägger BVC-sjukskö- terskorna mycket tid på att informera tveksamma föräldrar/barn om vaccinationer, vilket skolsköterskor ägnar relativt lite tid åt. Injektionerna, information vid vaccinationstillfället Vilka vaccinationer barnet borde ha fått Inhämta samtycke från föräldrar Informera tveksamma om vaccinationer. Inventera vaccinförråd, beställa och ta emot vacciner Tabellen nedan redovisar rangordningen av de olika arbetsmomen- ten i de olika geografiska områdena. Samtliga Norr Mitt Öst Väst Syd 1Injektionerna, information vid vaccina- Ta reda på vilka vaccinationer barnet Inhämta samtycke från föräldrar Informera tveksamma om vaccinationer. Inventera vaccinförråd, beställa och ta För närmare studier av geografiska skillnader och arbetsmomen- tens inbördes relationer, hänvisar vi till bilaga 1. Vi ber också sjuksköterskorna ange varje arbetsmoments andel i procent, av den totala tidsåtgången för vaccinationsverksamhen. Frågan har följande formulering: 21.Har Du möjlighet att ange varje arbetsmoments andel i procent, av den totala tidsåtgången för er vaccinations verksamhet. Resultaten nedan visar hur BVC-sjuksköterskorna och skolskö- terskorna har bedömt tidsåtgången, för de olika arbetsmomenten. Det är en mycket stor andel av de svarande som ej har lämnat något svar på en eller flera av delfrågorna (arbetsmomenten). På flera av delfrågorna har av de svarande, ej lämnat någon uppgift. Vi måste alltså anse resultaten från denna fråga som mycket osäkra. procenttalen är medelvärden för respektive del- fråga, varför procenttalen i diagrammet ej summerar till 100 pro- cent. Arbetsmomentens andel i % av tidsåtgången för vaccination I tabellen nedan redovisar vi en sammanställning av samtliga svar och särredovisning av BVC-sjuksköterskor och skolsköterskors svar. Arbetsmomentets andel i procent av vaccinationsverksamheten 1Injektionerna, information vid vaccina- 3Ta reda på vilka vaccinationer barnet Inhämta samtycke från föräldrar Informera tveksamma om vaccinationer. Inventera vaccinförråd, beställa och ta Mot bakgrund av den stora osäkerheten i resultaten för denna fråga, ser vi att arbetsmomentens andel av vaccinationsverksam- heten är relativt samstämmig för BVC-sjuksköterskor och skol- sköterskor. Det primära vaccinationsarbetet (Injektionerna med information, kontroller m.m. i direkt anslutning till vaccinations- tillfället) utgör den största delen av vaccinationsverksamheten. Att inhämta samtycke från föräldrarna tycks uppta en avsevärd större del av skolsköterskornas arbetstid än vad det gör för BVC-sjuk- sköterskorna. Vi har ovan (fråga 20) kommenterat detta och funnit det rimligt. Skolsköterskorna inhämtar vanligen samtycke från för- äldrarna skriftligt, medan BVC-sjuksköterskorna gör det muntlig. Vi kan också anta att kontakten är närmare och mer personlig mel- lan BVC-sjuksköterskorna och föräldrarna, än vad den är mellan skolsköterskorna och föräldrarna. Vi baserar detta på att föräld- rarna vanligen är med vid BVC-besöket, medan vaccinationer inom skolan sker på skoltid och utan förälders närvaro. På grund av den stora osäkerheten i materialet för denna fråga gör vi inte närmare kommentarer. Med utgångspunkt i resultaten från frågorna 20 och 21 kan vi se att det är det primära vaccinationsarbetet, som utgör den största delen av sjuksköterskornas arbetsinsats, sett i arbetstid, gällande vaccinationsarbetet. Nästa fråga gäller dubbelvaccinationer, det vill säga vaccina- tioner som barnet har givits på annan plats i eller utanför . Vi ställde följande fråga: 22.Hur stor andel av barnvaccinationerna i Din verksamhet bedömer Du är dubbla vaccinationer i onödan, det vill säga vaccinationer som har givits på annan plats i eller utanför ? Av samtliga svarar Inga eller , av samtliga svarar . svarar Vet ej eller lämnar frågan obesvarad. BVC-sjuksköterskorna anger i högre grad (Inga, 1–) än skolsköterskorna (Inga, 28 1–) att inga eller få dubbelvaccinationer görs. ARS bedömer att det inte är några större regionala skillnader i svarsmönster. Inga varierar från (Norr) till (Mitt och Syd) och 1–varierar mellan (Mitt) till (Norr). Skälet till att de regionala svaren är högre än de sammantagna medelvärdena är att vi för regionerna har lägre andel Ej svar, eftersom de baseras på de fullständigt besvarade enkäterna. Andelen Ej svar ligger i dessa grupper på cirka 10 pro- Vi bedömer att det inte är några markanta skillnader mellan storstäder, städer och övriga landet. 2.7.3Dokumentation av givna vaccinationer Vi ställer också en fråga om hur man dokumenterar vaccinationerna i verksamheten. Frågan har följande formulering: 23.Vilket av följande stämmer bäst in på er verksamhet? Diagrammet nedan redovisar svarens fördelning. Vi kan konstatera att det vanligaste är att bara den egna verksamhetens personal har direkt tillgång till informationen. Vi kan också konstatera att en av fyra () svarar att dokumentationen sker manuellt och drygt hälften () för datajournaler. svarar Vet ej eller har lämnat frågan obesvarad. Vet ej/Ej svar; kommunen och Manuellt på papper. ; /regionen har Skolhälsovårdspersonal i kommunen har tillgång; Behörig personal har tillgång; Vi ser att det är vanligare bland BVC-sjuksköterskorna att föra journaler på papper () jämfört med skolskö- terskorna (). Det är också vanligare att enbart den egna verksamhetens personal har tillgång till informationen inom BVC () än bland skolsköterskor (). Dessa pro- centtal bör då läggas till andelarna som svarar Manuellt på pap- per. Bland skolsköterskorna är det vanligaste svarsalternativet Datajournal, kommunens personal har tillgång till data (40 pro- cent). I diagrammet nedan presenteras de geografiska skillnaderna och likheterna i materialet. Manuellt på papper. Vet ej/Ej svar Vi kan i tabellmaterialet se att i storstäderna är det en fjärdedel () som svarar Manuellt på papper medan det i andra grup- per är drygt en tredjedel (respektive ) som avger det svaret. De som svarar att de använder datoriserat journalsystem, frågar vi om vilket system de använder. 24.Om Du använder datoriserat journalsystem, vilket system använder Du? Det vanligast nämnda journalsystemet är /, som anger. PMO anges av . PMO, Svevac och Journal 3 anges också tillsammans med . ARS har inte när- mare kännedom om systemen används parallellt eller om det är olika system som levereras av samma företag. Svaren för fråga 24 redovisas listade i bilaga 1 (markerade fråga 23b). 2.7.4Vaccination mot influensa A (H1N1) Under fältarbetet genomfördes parallellt också den stora vacciner- ingen av barn mot influensa A (H1N1). Vi ställde en fråga om den arbetsinsats som man bedömde att de vaccinationer mot denna influensa skulle kräva. Frågan har följande formulering: 25.Hur många arbetsdagar bedömer Du att Du totalt kommer att använda till vaccinationer mot den nya influensan A (H1N1) om vi antar att vaccinationsomgången är avslutad . Allt arbete som orsakas av vaccineringen ska beaktas. om möjligt i antal halvdagar, 0,5, 1, 1,5 osv. Vi vill göra läsaren uppmärksam på att vi frågar efter den svarandes egna arbetsinsats för vaccination mot influensa A (H1N1). I genomsnitt svarar sjuksköterskorna att de kommer att vacci- nationerna mot influensa A (H1N1) kommer att ta i anspråk. BVC-sjuksköterskorna bedömer arbetsinsatsen och skolsköterskorna svarar i genomsnitt. En fjär- dedel av samtliga () svarar Vet ej, av BVC- sjuksköterskorna och av skolsköterskorna. Antal arbetsdagar för vaccination mot influensa A Vi ser vissa geografiska skillnader i svaren. Dessa redovisas i tabell- form nedan: Vi ställer 6 frågor om hur sjuksköterskorna samlar in information gällande vaccinationer. Den första frågan vi ställer berör vilka aktö- rer, informationskällor man använder sig av för att få information om enskilda vacciner. Vi ställer följande fråga: 26.Rangordna i vilken utsträckning Du hämtar information från följande aktörer/källor när Du behöver information om enskilda vacciner. Den kategori Du huvudsakligen hämtar information från ger Du 1., den näst viktigaste 2. och så vidare. SOU 2010:39 Bilaga 3 Vi får följande rangordning: 1Centrala statliga myndigheter såsom , Ansvarig läkare/överläkare för min verksamhet/ Skolläkare/skolöverläkare/kommunen 1Ansvarig läkare/överläkare för min verksamhet/ Centrala statliga myndigheter såsom Läkemedels- verket, , etc. Skolläkare/skolöverläkare/kommunen Vi finner att Centrala statliga myndigheter såsom Läkemedelsver- ket, , etc. är de vanligaste informationskällorna om sjuksköterskorna önskar få information om enskilda vacciner. Vi finner vissa skillnader mellan sjuksköters- kor som arbetar inom BVC och inom skolan. Dessa skillnader bedömer ARS förklaras av svarsalternativens formulering. För studier av geografiska variationer hänvisar vi till tabellverket i bilaga 1. Frågeformuläret innehåller också en fråga om var sjuksköters- korna inhämtar information i vaccinationsfrågor i allmänhet. Frå- gan har följande formulering: 27.Rangordna i vilken utsträckning du hämtar information från följande aktörer/ källor när Du behöver information om vaccinationsfrågor i allmänhet. Den kategori du huvudsakligen hämtar information från ger Du 1., den näst viktigaste 2. och så vidare. 1Centrala statliga myndigheter såsom , Ansvarig läkare/överläkare för min verksamhet/ Skolläkare/skolöverläkare/kommunen 1Ansvarig läkare/överläkare för min verksamhet/ Centrala statliga myndigheter såsom Läkemedels- verket, , etc. Skolläkare/skolöverläkare/kommunen För studier av geografiska variationer hänvisar vi till tabellverket i bilaga 1. Frågorna 28, 29 och 30 belyser hur målgruppen vanligen söker information om barnets vaccinationshistoria och de vaccinationer barnet fått tidigare. Först redovisar vi frågans formulering och där- efter de avgivna svaren. Den första frågan gäller barn som flyttat inom det aktuella vac- cinationsområdet. 28.Antag att ett barn fött i , som flyttat in från en annan kommun, men inom /regionens område ska vaccineras. Hur tar Du normalt reda på vilka vaccinationer barnet har fått tidigare? Ange det vanligaste alternativet. Svarsalternativet Beställer journalhandlingar från ansvarig/ ansvariga BVC/distriktssköterska/skolsköterska anges av 69 pro- cent av alla sjuksköterskor, av BVC-sjuksköterskorna och av skolsköterskorna. Övriga svarsalternativ avges av enstaka procent av de svarande. svarar Vet ej eller lämnar frågan obesvarad. Vi finner inga anmärkningsvärda geo- grafiska skillnader i svaren. Nästa fråga gäller barn som har flyttat in till vaccinationsområ- det, men inom . 29.Antag att ett barn fött i , som flyttat in från en annan kommun, utanför /regionens område ska vaccineras. Hur tar Du normalt reda på vilka vaccinationer barnet har fått tidigare? Ange det vanligaste alternativet. Svarsalternativet Beställer journalhandlingar från ansvarig/ ansvariga BVC/distriktssköterska/skolsköterska är också här det klart vanligaste svaret. Det anges av av alla sjukskö- terskor, av BVC-sjuksköterskorna och av skolsköterskorna. Övriga svarsalternativ avges av enstaka procent av de svarande. svarar Vet ej eller lämnar frågan obe- svarad. Vi finner inga anmärkningsvärda geografiska skillnader i svaren. Den sista frågan i detta frågeblock gäller barn som har flyttat in till från ett land utanför . 30.Antag att ett barn som har flyttat till från ett land utanför ska vaccineras. Hur tar Du normalt reda på vilka vaccinationer barnet har fått i hemlandet? Ange det vanligaste alternativet. Svaren är här mer varierande. Diagrammet nedan redovisar svarens föredelning över de vanligast avgivna svaren, svar som avgivits av fler än av de svarande. Hur tar Du normalt reda på vilka vaccinationer barnet har fått i sitt hemland? Vet ej/Ej svar Vi finner inga avvikelser i svarsmönster mellan de geografiska om- råden som vi har tagit fram i tabellmaterialet. Vi hänvisar till det- samma för vidare studier. 2.9Tidsåtgång för olika arbetsmoment Vi ställer frågor där vi ber sjuksköterskorna uppskatta tidsåtgången för olika arbetsmoment inom vaccinationsarbetet. Den första frågan tidsåtgången för att kontrollera vilka vacciner ett inflyttat barn, som är fött i , fått tidigare. Frågan formulerades enligt nedan: 31.Hur bedömer Du att det normalt tar att kontrollera vilka vacciner ett inflyttat barn, som är fött i , fått tidigare. I genomsnitt tar det att kontrollera dessa uppgifter. De vanligaste svarsalternativen är 1–, som anges av 22 procent och 6–som anges av , av de svarande. Övriga tidangivelser anges av ett fåtal svarande. Det är som svarar att de inte vet eller lämnar frågan obesvarad. Det tar för skolsköterskorna (15,) jämfört med BVC-sjuksköterskorna (12,). Vi ser inga markanta eller som vi bedömer anmärkningsvärda skillnader i svarsmönster mellan övriga delmålgrupper i materialet. Det finns geografiska olikheter. Tidsåtgången varierar mellan för sjuksköterskor i Öst, till 16, minuter för sjuksköters- kor i Norr. Sjuksköterskor i storstäder bedömer att tidsåtgången är i genomsnitt och sjuksköterskor i övriga städer, svarar . Vi kan se att de äldre och de sjuksköterskor som har i nuvarande tjänst anger kortare tidsåtgång än de yngre och de med på nuvarande tjänst. Den följande frågan gäller kontroll av barn som flyttat in från ett land utanför . 32.Hur bedömer Du att det normalt tar att kontrollera vilka vacciner ett barn som flyttat in från ett land utanför fått tidigare. Den genomsnittliga tidsåtgången för att kontrollera vilka vacciner ett barn som flyttat in från ett land utanför fått tidigare är . Vanligen anger de svarande 16–(19 pro- cent). anger 1–och anger 46–. svarar Vet ej eller lämnar frågan obesvarad. I genomsnitt tar det för BVC-sjuksköterskorna att kontrollera dessa uppgifter, medan det krävs i genom- snitt för skolsköterskorna. De geografiska variationerna är små, i Öst i Syd. Skolsköterskorna får också följande frågor: 33.Hur uppskattar du att det tar i genomsnitt att vaccinera ett barn, med en injektion av t. ex. MPR inklusive allt kringarbete, förberedelser, information, kallelse, kontroller, samtycken, injektioner, dokumentation, städning, uppföljning etc. Den genomsnittliga tidsåtgången för detta arbete är . Geografiskt över landet varierar den angivna tiden från 33,6 minu- ter som anges av skolsköterskorna i Mitt , som anges av skolsköterskorna i Syd. storstäder anger tidsåtgången till i genomsnitt , medan övriga bedömer tidsåtgången till . Följande fråga har en förklarande inledning och syftar till att belysa arbetstiden för att vaccinera en grupp av barn, i detta fall 80– 90 barn. 34.Om du tänker dig att tre klasser med totalt ca 80–90 barn ska vaccineras med vardera en injektion (t.ex. MPR) och att två skolsköterskor samarbetar med lika arbetsinsats: Hur många arbetsdagar uppskattar du att det då skulle ta att genomföra denna vaccination inklusive allt kringarbete, förberedelser, kontroller, samtycken, injektioner, journal föring, städning, uppföljning etc. Svara om möjligt med antal halvdagar, t.ex. 0,5, 1, 1,5 osv. Den genomsnittligt angivna tidsåtgången för detta arbete är . Vanligen svarar skolsköterskorna två (), tre (), fyra () eller fem () arbetsdagar. Nära hälften av skolsköterskorna svarar Vet ej eller väljer att inte besvara frågan. ARS bedömer att de geografiska skillnaderna i avgivna svar är marginella. De varierar i Norr i Öst. Vi bedömer att skillnaderna förklaras av osäkra upp- skattningar. BVC-sjuksköterskorna får två liknande frågor. Den första gäller tidsåtgången för en injektion. Frågan har följande formulering: 35.Hur uppskattar du att det tar i genomsnitt att vaccinera ett barn, med en injektion av t. ex. MPR inklusive allt kringarbete, förberedelser, kontroller, samtycken, injek tioner, journalföring, städning, uppföljning etc. Den genomsnittligt angivna tidsåtgången är . De van- ligast angivna tidsangivelserna ligger inom följande tidsintervall 1– , 11–, 21–. Övriga tider har angivits av ett fåtal svarande. Det är av BVC-sjuksköterskorna som har valt att inte besvara frå- gan. Nästa fråga gäller vaccination av en grupp barn. Frågan har föl- jande formulering: 36.Om du tänker dig att du har 70 barn/årskull, totalt drygt 400 barn, och att du arbetar heltid, på BVC. Hur många timmar uppskattar du att det tar att genomföra vaccination i enlighet med basprogrammet inklusive allt kringarbete, förberedelser, kontroller, informa tion och diskussion med föräldrar, injektioner, dokumenta tion, städning, uppföljning etc. I genomsnitt bedömer BVC-sjuksköterskorna att tidsåtgången är . Det är dock en mycket stor andel () som svarar Vet ej eller som lämnar frågan obesvarad. I detta kapitel ber vi sjuksköterskorna ta ställning till några olika förslag för att utveckla vaccinationsarbetet. Det första förslaget gäller införandet av ett nationellt vaccinationsregister. Frågan har följande formulering: 37.Om du tänker Dig att det införs ett nationellt vaccinations register där du kan se barnens tidigare vaccinationer, som givits i , skulle ett sådant register spara tid i er verk samhet förutsatt att vaccinationerna måste registreras både i registret och i journal? Majoriteten () svarar Ja på frågan. De bedömer att ett nationellt vaccinationsregister skulle spara tid för dem, trots att de i detta förslag måste registrera uppgifterna både i registret och i journal. Det är dock en relativt stor andel av de tillfrågade som inte kan besvara frågan eller som väljer att inte besvara den (34 pro- cent). Skulle ett nationellt vaccinationsregister spara tid? Vaccinationerna måste registreras i register och journal. Ja, troligen spara tid Vet ej/Ej svar Nej, skulle troligen inte spara tid Vi ser att skolsköterskorna i avsevärt högre grad bedömer att de skulle spara tid med ett sådant register. Två av tre () av skolsköterskorna svarar Ja på frågan. Bland BVC-sjuksköterskorna är den andelen . Vi har tidigare i undersökningen sett att skolsköterskorna ägnar åt att ta reda på barnets tidigare vaccinationer och att inskaffa samtycke från föräldrar. Geografiskt ser vi inga markanta skillnader mellan olika delar av landet. Det är mellan och som är positiva till förslaget och svarar Ja på frågan. Ser vi till geografi i termer av ort- storlek ser vi att ju större ort, ju högre befolkningstäthet, desto mer positiv är man till förslaget (Andel Ja: Storstäder , Städer , Övriga landet ). Andelen som svarar Vet ej eller lämnar frågan obesvarad är när vi gör den geografiska körningen är mellan och . Vi har tidigare för- klarat att detta beror på att endast de som fullföljt hela enkäten och uppgivit sitt postnummer ingår i redovisningen av geografiska skillnader. De som bedömer att de skulle spara tid med ett nationellt vacci- nationsregister får även en fråga om vilken tid de bedömer att de skulle spara, i arbetsdagar, om ett sådant register skapades och in- fördes. Frågan har följande formulering: 38.Kan Du uppskatta tidsbesparingen ni skulle göra om det infördes ett sådant register (Utgå från en situation när registret är upplagt). Den av samtliga uppskattade tiden man skulle spara är 4,8 arbets- dagar . Det är inga större skillnader mellan BVC-sjuksköters- kornas och skolsköterskornas uppskattning. bland BVC- sjuksköterskorna och bland skolsköterskorna. De yngre bedömer att tidsvinsten skulle bli större (-, ), jämfört med de äldre (+, ). Andelen som inte anser sig kunna bedöma tidsbesparingen är hög, totalt, av BVC- sjuksköterskorna är det och av skolsköterskorna är det , som inte anser sig kunna bedöma tidsvinsten. De som har fått frågan är de som har besvarat föregående fråga positivt och bedömer att de skulle spara tid med ett sådant register. I nästa fråga utvecklar vi registret till att uppgifterna förs in automatiskt i registret. 39.Om du tänker dig att det införs ett nationellt vaccinations register där du kan se barnens tidigare vaccinationer, skulle ett sådant register spara tid i er verksamhet förutsatt att journal uppgifterna om vaccinationer automatiskt överförs till registret? Vi kan åter konstatera att skolsköterskorna () är mer positiva till det förslagna registret än vad BVC-sjuksköterskorna är (). Det är inte någon som svarar Nej, skulle troligen inte spara tid. Hälften av samtliga () svarar Vet ej eller lämnar frågan obesvarad. Skulle ett nationellt vaccinationsregister spara tid? Journal- och vaccinationer överförs automatiskt Ja, troligen spara tid Vet ej, Ej svar Nej, troligen inte spara tid De som besvarar den föregående frågan positivt, ombeds också uppskatta den tidsbesparing ett sådant register skulle innebära. 40.Kan Du uppskatta tidsbesparingen ni skulle göra om det infördes ett sådant register (Utgå från en situation när registret är upplagt). I genomsnitt bedömer de som svarat Ja på föregående fråga, att de skulle spara med ett sådant register. Skol- sköterskorna bedömer tidsvinsten och BVC-sjukskö- terskorna . Geografiskt över landet ser vi inga systema- tiska svarsmönster. Störst tidsvinst anger Öst (5,) och minst anger Norr (4,6). De svarande i storstäder anger i genom- snitt som tidsvinst, medan de i övriga landet (utanför städer) anger . Även här kan vi se att de yngre bedömer att tidsvinsten skulle bli större än vad de äldre gör (-jämfört med för de +). är huvudmannaskapet för barnhälsovården delat. Landstingen ansvarar för hälsovården för de yngsta barnen (upp till ca. ), vilket innebär att de sjuksköterskor som arbetar inom BVC och som distriktssköterska med barnhälsovård har Landstingen som huvudman. Skolsköterskorna har däremot kommunen och skolan som huvudman. Vi ställer frågor om detta system och om man tror att ett system med en gemensam huvudman skulle vara bättre eller sämre än nuvarande system. Den första frågan i detta område behandlar just detta.