sou · GYB379 · 2010-11-03 00:00:00 — När det gäller externaliserande problem, var pojkar överrepresenterade bland ungdomarna som hade erfarenhet av externaliserande problem antingen under barndomen eller adolescensen. Analysen av sociodemografiska data visade också, i linje med tidigare studier, att ungdomar från ekonomiskt missgynnade grupper och låg utbildningsnivå i familjen, löpte större risk än andra ungdomar att rapportera höga nivåer av problem och även både internaliserande och externaliserande problem. Resultaten visar att ungdomar med höga nivåer av problem i barndomen eller i adolescensen eller stabilt höga hade lägre utbildningsresultat. Ungdomar vars internaliserande problem började under adolescensen löpte högre risker att inte ta sin examen på gymnasienivå. Alla grupper av ungdomar med externaliserande problem löpte högre risker än ungdomar med stabila låga nivåer av problem att inte klara sina studier på gymnasienivå och påbörja högskoleutbildningar. Analysen av mediatorer på skolnivå visade bland annat att ungdomarnas, föräldrarnas och skolans förväntningar var lägre för dessa ungdomar, även om styrkan av samband varierade mellan ungdomar med olika typer av problem och trajektorier. Författarna diskuterar också frågan om hur omgivningen kan reagera på olika sätt mot externaliserande problem. Det finns studier som visar att lärare reagerar mer negativt mot pojkars problembete- Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt ende, men även studier som beskriver en form av genuspåverkad reaktion till problem med psykisk hälsa. Det innebär att reaktionerna hos personer och institutioner skulle vara mer negativa och bestraffande när de psykiska symptomen går emot vad som kan förväntas utifrån genusstereotyper, till exempel när kvinnor visar ett aggressivt beteende, och mot män när de är passiva, deprimerade och beroende av andra. McLeod & Fettes kan dock inte dra några säkra slutsatser om hur dessa skillnader i bemötande eventuellt kan påverka utfallet utifrån denna studie. De påpekar dock att fenomenet stämpling (labeling) en social utstötning och stigma som har beskrivits drabba personer med psykiska problem, kan uppstå mot barn och ungdomar i skolans miljö och kan negativt påverka ungdomarnas utveckling och utbildningsmöjligheter. Psykiska problem har en negativ effekt, oavsett om problemen uppstår tidigt i barndomen eller senare under tonåren, och att effekten kan anses bero på de processer som äger rum i skolans miljö, d.v.s. på omgivningens negativa reaktioner, och inte enbart på individens egenskaper. , , Tufis & (2008) undersökte sambandet mellan läs- och skrivsvårigheter och beteendeproblem. Eftersom dessa två fenomen har observerats , har man spekulerat om det finns ett kausalt samband som kan förklara detta och i så fall av vilket slag: ett kausalt samband från svårigheter till beteendeproblem, eller från beteendeproblem till svårigheter, eller ett ömsesidigt samband, eller en tredje faktor som orsakar båda fenomen. De fokuserade på två frågeställningar 1) om barn som har lässvårigheter i åk 1 löper en högre risk att visa beteendeproblem i åk 3 än barn utan lässvårigheter; 2) om barn med olika typer av beteendeproblem i åk 1 löper högre risk att uppleva lässvårigheter i åk 3. Undersökningsgruppen bestod av 515 barn. Studien påbörjades när barnen gick i förskolan, barnen undersöktes sedan två gånger i åk 1 och sedan en gång i åk 3. Den longitudinella designen gjorde det möjligt att kontrollera om nivåerna av beteendeproblem uppstod efter att erfarenheterna i skolan hade ägt rum, till exempel av lässvårigheter. Tidiga lässvårigheter innebar en risk för ökade internaliserande och externaliserande problem i åk 3, samt lägre nivåer av självkontroll och engagemang med uppgifter. Dessa resultat bekräftade den första hypotesen, om att lässvårigheter kan orsaka beteendeproblem. Det fanns stöd också för den andra hypotesen, men av de olika problematiska beteenden i åk 1 som analyserades, var det bara bristande engagemang med uppgifter i åk 1 som hade ett samband med senare Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt läs- och skrivsvårigheter, när man kontrollerade för tidiga nivåer av läsning, och demografiska faktorer. Slutsatserna var att barn med tidiga problem med läsning riskerade att visa låg självkontroll, externaliserande problem och internaliserande problem i åk 3. Brister i självkontroll under åk 1 kan medföra senare uppkomst av problem med läsning. Det finns stöd för hypotesen om en viss bidirektionalitet mellan lässvårigheter och problembeteende. Meadows (2007) studie undersökte genuslikheter, de för pojkar och flickor parallella vägar som går från socialt stöd under adolescensen och som skyddar dem från olika utfall, det vill säga anti-socialt beteende för pojkar och depression för flickor. Rutter, Giller & Hagell (1998) hävdar att depression och antisocialt beteende skall betraktas som likvärdiga utfall för respektive kvinnor och män. Även gender socialization theory utgår från att män och kvinnor blir skolade i att reagera till stress på olika sätt, där kvinnor visar högre förekomst av internaliserande svar till stress och män högre förekomst av externaliserande respons. Stressteori hävdar att specifika händelser i livet och kroniska problem påverkar välbefinnandet negativt. Många olika faktorer kan hindra den negativa effekten av stress, t.ex. social support. Känslomässig support definieras som ett beteende som gör att personen känner sig väl till mods, och som får en person att känna sig respekterad, älskad, beundrad, samt att de andra är tillgängliga för att erbjuda omsorg och trygghet. Forskning om anti-socialt beteende har pekat på att familjen, kamrater och skolan både kan hindra uppkomst av antisocialt beteende och främja pro-socialt beteende. Det finns likheter mellan de begrepp som används inom sociologi och kriminologi för att beskriva dessa processer: uppfattningen att det sociala nätverket som man tillhör är omsorgsfullt och älskar en och känslan av tillhörighet som detta skapar är faktorer som både skyddar individens välbefinnande och bidrar till individens socialt accepterade beteende. Meadows analyserade data från ett nationellt representativt urval av 12 958 ungdomar från åk 7 till åk 12. Resultaten visade att flickor har högre genomsnittliga mått på depression än pojkar och att pojkar redovisar högre nivåer av grövre brottslighet (egendomsbrott, misshandel, hot med vapen, osv.). När det gäller de orsaker till stress som uppges, rapporterar pojkar mycket oftare än flickor att de har svårigheter i skolan, att de har problem med lärare, andra elever och att de har inlärningssvårigheter. Flickor har i stället mer erfarenhet av hälsoproblem och av självmordsförsök. Ungdomarna med höga nivåer av lärar- Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt stöd rapporterade färre depressiva symptom och lägre nivåer av brottslighet, och denna effekt var större för pojkar. Stöd från manliga kamrater verkade i stället relatera till högre problematik. Stöd från familjen hade också generellt en skyddande funktion för psykisk hälsa och minskade förekomsten av anti-socialt beteende. Crosnoe, , Dornbush (2002) undersökte med en longitudinell studie de olika vägar som under adolescensen kan leda till avvikande beteende för pojkar och flickor. Det kan finnas olika mönster eftersom det finns olikheter i utveckling och socialisation mellan flickor och pojkar, menar et al. Studien undersökte samspelet mellan riskfaktorer (relationer med jämnåriga som har avvikande beteende) och skyddande faktorer: egenskaper i familjen (föräldrarnas övervakning, engagemang, organisation), egenskaper i skolan (lärarrelationer, skolresultat, motivation). Undersökningen genomfördes med enkäter i en grupp av cirka 3 000 elever i high school. Initialt redovisade pojkarna något högre nivåer av anti-socialt beteende bland deras vänner, lägre övervakning, lägre nära relationer med lärare, och skolresultat, och mer eget avvikande beteende. För flickor och pojkar hade skolresultat och skolmotivation vid år 1 en skyddande effekt i förhållandet till nivåerna av avvikande beteende vid år 2. Närheten till avvikande vänner var en riskfaktor, framför allt för pojkar. Det fanns inte stora skillnader mellan pojkar och flickor i omfattningen av skyddet som relationerna kunde ge, medan det fanns skillnader i vilken faktor som var mer betydelsefull: familjens organisation var skyddande för pojkar men inte för flickor. De skolrelaterade faktorerna verkade ha en större skyddande effekt generellt än familjefaktorerna. Määttä, (2006) undersökte betydelsen av olika lärandestrategier hos individer och i deras kamratkrets för att predicera skolanpassning, skolresultat och regelbrytande beteende. Deltagarna var 287 svenska elever i ålder 14–. Lärandestrategier är psykologiska processer som uppstår inför utmanande situationer och som inbegriper förväntningar, känslor, och som följs av beslut om målsättningar, och medföljande initiativ, handlingar och ansträngningar för att uppnå dessa. Om man förväntar sig ett misslyckande ser strategierna annorlunda ut och kan gå ut på att undvika lärandesituationer. Framgångsrika strategier är till exempel illusory glow optimism, (karakteriserad av optimism, höga förväntningar, fokuserade ansträngningar, hög känsla av personlig kontroll) och defensive Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt pessimism (pessimistisk, uppger låga målsättningar, men gör stora ansträngningar). Problematiska strategier har definierats som taskavoidance strategy och learned helplessness som innebär att man inte tror att man kan påverka sin situation. De faser i en problematisk lärandestrategi som undersöktes i denna studie var förväntningar om misslyckande (expectation of failure) och aktivt undvikande av uppgift (task-avoidance) och man vill undersöka både effekten på skolanpassning, skolresultat och regelbrytande beteende, av att individen själv använde dessa strategier och effekten av strategierna som användes i individens kamratgrupp. Resultaten visade att förväntningar om att misslyckas predicerade elevernas undvikande av uppgifter, som i sin tur predicerade elevernas regelbrytande beteende. Även förväntningar om misslyckande i kamratkretsen var associerat med kamraternas undvikande av uppgifter och ledde till mer regelbrytande beteende. Kopplingen mellan det egna normbrytande beteendet och kamraternas fanns bara för pojkar. För flickorna var kamraternas nivåer av undvikande av uppgifter relaterade till skolresultat, där mer undvikande av uppgifter gick ihop med sämre skolresultat. Määttä et al. undersökte också om det finns genusskillnader mellan medelvärdena i de variabler som ingår i studien och fann att pojkar rapporterade högre nivåer av förväntningar om skolmisslyckande, högre nivåer av regelbrytande beteende. Flickorna rapporterade högre nivåer av skolanpassning och fick högre betyg än pojkar. Sammanfattningsvis visar dessa studier att externaliserande symptom är generellt mer vanliga för pojkar. Bland faktorer som kan bidra till uppkomsten och ökning av externaliserande symptom finns problematiska erfarenheter i skolan, lässvårigheter, låg självuppfattning, förväntningar om misslyckande, undvikande av uppgifter, kontakter med och stöd från avvikande kamrater. Bland de skyddande skolfaktorerna fanns: motivation, skolresultat, stöd från lärare. Det finns olika grupper av elever: vissa har externaliserande problem av övergående karaktär i skolan, medan andra uppvisar problem under alla perioder. Dessa barn och ungdomar med kroniska problem kan vara särskilt utsatta och riskerar att få sämre resultat i skolan, de riskerar att bli stigmatiserade, att inte få ett adekvat stöd och även att bli bestraffade. Vi vet också att i denna grupp är pojkarna flera än flickorna. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt SOU 2010:79 Sammanställning av studierna om skolsvårigheter och Crosnoe, R., , K. Skolfaktorer (skolresultat och Dornbusch, S. (2002). motivation) skyddar mot upp- ctive Functions of Family Rela- komsten av avvikande bete- tionships and School Factors on lingen av avvikande beteende. the Deviant Behavior of Adole- scent Boys and Girls: Reducing the Impact of Risky Friendships. Youth and Society, [Ref ID 27265]. Määttä S. . Nurmi JE. (2006). Achievement strategies in peer groups and adolescents' school adjustment and normbreaking behavior. ., [Ref ID 408]. McLeod, J.D. and Fettes, D. (2007). Trajectories of Failure: The Educational Careers of Children with Mental Health Problems. [Ref ID 25058]. Meadows, S.O. (2007). Evidence of Parallel Pathways: Gender Similarity in the Impact of Social Support on Adolescent Depression and Delinquency. Social Forces, [Ref ID 25333]. , , , G., Tufis, P. A. and , R. (2008). Are reading and behavior problems risk factors for each other? Journal of learning disabilities, [Ref ID 1638]. Studerar betydelsen av lärandestrategier för att predicera skolresultat, anpassning och avvikande beteende. Undersöka trajektorier av internaliserande och externaliserande problem och deras effekt på utbildningsresultat och förväntningar i omgivningen. Undersöka effekten av social support från familjen, vänner, skolan för att skydda mot risken för depression för flickor och kriminalitet för pojkar. Undersöka samband mellan lässvårigheter och beteendeproblem. Om elever förväntar sig att misslyckas, leder detta till att man undviker uppgifterna och ökar risken för att utveckla ett regelbrytande beteende. Olika trajektorier finns. Alla grupper med höga nivåer av problem får sämre resultat i skolan och detta beror också på lägre förväntningar och negativa processer i skolans miljö. Support från lärare är associerad till lägre nivåer av externaliserande och internaliserande problem. Den har större effekt för pojkar. Support från kamrater kan vara problematisk. Lässvårigheter i åk 1 ökade risken för internaliserande och externaliserande problem. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 4.9Skolprestationer och psykisk hälsa Barn och ungdomars positiva aspekter av psykisk hälsa är viktiga för deras välbefinnande. Flera begrepp studeras som positiva aspekter av psykisk hälsa: självuppfattning och självbild är termer som används på svenska för att återge distinkta begrepp: self-perception, self worth, selfesteem, self-concept, self-efficacy. Det finns flera relaterade begrepp som används i forskningslitteraturen för att beskriva egenskaper och attityder som är relaterade till välbefinnande och hälsa, som mastery, locus of control, coping, resilience, hope, self-respect. Flera studier visar att det finns skillnader mellan flickor och pojkar i deras självuppfattning. Dessa frågor undersöks eftersom man hypotiserar att självuppfattningen och liknande uppfattningar och attityder har ett samband med elevernas utbildningsresultat och andra mått på positiva sociala utfall. Fjorton studier presenteras i detta avsnitt. har tillsammans med flera kollegor gjort flera studier som behandlar självuppfattningens uppkomst som resultat av feedback från andra betydelsefulla personer i ens omgivning, skillnader i självuppfattning och dess roll i utveckling av depressiva symptom i adolescensen. kompetensbaserade modell av depression diskuteras i flera av studierna i denna översikt (se t.ex. Kistner et al.). , , , Peeke, Serocyzinski et al. (2001) studerade longitudinellt utvecklingen av uppfattningar om kompetens inom olika domäner i två kohorter av elever mellan åk 3 och åk 11 (N=936 och N=984). Domäner av självuppfattning som studerades var skolkompetens, fysisk utseende, beteende, social acceptans, och sportkompetens. Författarna var också intresserade av att belysa både aspekter som är karakteristiska för barn generellt, och genusspecifika trender som framträder i utvecklingen av självuppfattning. , , et al. (2001) beskriver generella tendenser under utvecklingen: från perioden kring skolstart där barns uppfattningar om sig själva ofta är väldigt positiva och förväntningarna höga och till och med orealistiskt optimistiska. Under skolåren får barnen under många tillfällen feedback om sina prestationer och utvecklar själva förmågan att jämföra sig med andra och värdera sig själva. Allt detta bidrar till att barn upptäcker att de har styrkor på vissa områden och svagheter på andra. De flesta barn utvecklar därefter mer återhållsamma men mer realistiska självuppfattningar. Under den tidiga adolescensen i de flesta västerländska samhällen, bidrar flera orsaker som pubertet, Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt skol- och samhällskrav till att självuppfattningen inom flera områden kan bli lägre för många ungdomar , för att återställas till högre nivåer senare under adolescensen. , et al. (2001) hypotiserar att skillnader mellan flickor och pojkar skulle spegla de genusstereotyper som har redovisats i andra studier: att pojkar skulle ha en högre självuppfattning i fysiskt utseende och sportkompetens, medan flickor skulle ha en högre självuppfattning när det gäller beteende. De förväntade sig också att skillnaderna skulle öka med elevernas ålder. Resultaten visade olika trender under olika utvecklingsfaser. mellan åk 3 till åk 6 verkar självuppfattning generellt ha en positiv utveckling som relateras till en stark motivation att bygga upp, upprätthålla och utveckla en positiv självbild. Detta uppnås med olika strategier, även genom att överskatta sig själva, och genom att umgås med andra som kan bekräfta en positiv självbild. För flickor minskade under dessa år uppfattningen om det fysiska utseendet. I övrigt fanns de skillnaderna som man kunde förutse utifrån genusstereotyper (flickor hade en högre självuppfattning om sitt beteende och pojkar om sitt utseende och fysisk förmåga). Under övergången från åk 6 till åk 7, där eleverna bytte typ av skola, visades en generell nedgång i självuppfattning inom området skolkompetens och fysisk kompetens. Skillnaderna mellan pojkar och flickor fanns kvar, men pojkar hade också bättre självuppfattning när det gäller skolkompetensen . Vid övergången till gymnasiet (high school) motsvarande mellan åk 8 och åk 9, fanns det en generell förbättring av skolkompetensen. Studien visar att självuppfattning är ett multidimensionellt begrepp som varierar beroende på domän, genus, olika typer av övergångar och förändringar: utvecklings- och individrelaterade, sociala, och kopplade till egenskaper i utbildningssystemet. , Jacquez & Maschmann (2001) analyserar sambandet mellan uppfattningen av den egna kompetensen i olika domäner och uppkomsten av depressionssymptom i en longitudinell studie av 631 skolbarn i åk 3 till åk 6. , Jacquez & Maschmann menar att en uppfattning av sig själv som inkompetent är en viktig komponent i en kognitiv modell av depression, som i sig innebär att personen har en negativ bild av sig själv, av världen och . Dessutom uppstår uppfattningen om den egna kompetensen i ett socialt samspel med andra (looking glass theory). Syftet med denna studie var att undersöka i vilken utsträckning barnens självuppfattning påverkades av föräldrarnas, lärarnas och kamraternas bedömning av barn- Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Lärare och kamrater uppfattade generellt flickors skolkompetens som högre än pojkarnas. Sammanlagt visade dessutom resultaten att bilden av barnens kompetens kan påverkas av andras bedömningar, särskilt inom områden skolkompetens, beteende och kompetens i idrott. Höga positiva bedömningar från andra minskade risken för att barnen skulle utveckla depressiva symptom . , , Peeke, Seroczynski & (1999) analyserade andra aspekter av samma longitudinella studie, och här var det en grupp av 807 elever i åk 3 och åk 6 som ingick. Studiens syfte var att jämföra elevernas uppfattningar om deras skolkompetens med lärarnas bedömning om deras skolkompetens. Pojkar överskattade sin skolkompetens medan flickor underskattade sin skolkompetens, jämfört med lärarnas bedömning. Dessa könsskillnader började i åk 4 eller åk 5 och ökade ständigt . Mellan pojkar och flickor fanns det inga skillnader i depressiva symptom när elever var i åk 3, men depressiva symptom ökade ständigt för flickor och minskade för pojkar fram till åk 8. Symptom av oro och ängslighet (anxiety) var högre än pojkarnas från början och i praktiken var de stabila för flickor, medan pojkarnas symptom av oro minskade . Genusskillnaderna i uppfattad skolkompetens, samt symptom av depression och oro ökar under dessa år (åk 3–åk 8). Flera studier hade tidigare redovisat att pojkar har ett högre självförtroende, och verkar ha mer motstånd mot negativ feedback (resilience) i uppfattningen av sin skolkompetens. Tendensen att överskatta sin kompetens verkade vara en positiv egenskap, eftersom den korrelerade negativt till symptom av depression och oro. På samma sätt kan barn med en viss nivå av depression tendera att underskatta och nedvärdera sin kompetens oavsett om de är pojkar eller flickor. Författarna föreslår att man skulle kunna tolka genusskillnaderna i över- och underskattning av sin kompetens som ett resultat av olika nivåer av depression och oro bland pojkar och flickor. Olika analyser gav mer stöd för denna hypotes (från depression till underskattning av kompetensen) än för den motsatta (från tendensen att underskatta kompetensen till depressiva symptom) även om , et al. är noga med att påpeka att deras studier inte direkt undersökte en hel grupp av kognitiva faktorer relaterade till prestationer och negativa feedback situationer som verkar öka risken för depression. De refererar också andra möjliga förklaringar: generellt högre nivåer av ängslighet hos flickor skulle kunna förklara Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt varför flickor kan bli mer drabbade negativt av prestationssituationer och situationer där de blir utvärderade, men poängterar att mer forskning behövs för att förstå dessa samband. De Fraine, , Onghena (2006), har undersökt utvecklingen av självuppfattning och språkkompetens hos en grupp av 2 826 elever i 50 gymnasieskolor i . De beskriver att det finns delvis olika begrepp som används för att studera självuppfattning (self-esteem, self-concept, self-efficacy). Dessa begrepp syftar på självuppfattningar på olika nivåer av specificitet, från den mer generella, uppfattning om sig själv (self worth) till en skattning av sin förmåga (self-esteem), till uppfattningar om sig själv inom olika områden eller dimensioner (academic self-concept, personal selfconcept, osv.) till uppfattningar om sin förmåga inför specifika uppgifter (self-efficacy). Deras studie studerar utvecklingen av elevernas uppfattning av sig själva i lärandesituationer (academic self-concept) och definierar att detta begrepp innehåller både beskrivande och värderande element. Självuppfattning (Academic self-concept) antas variera under livets olika utvecklingsfaser och under den tidiga adolescensen har flera studier noterat en generell nedgång, vilket antas vara orsakat av en högre känslighet och en större medvetenhet hos tonåringar, men nedgången kan också orsakas av externa omständigheter, till exempel att eleverna byter skolan i flera skolsystem. Flera studier har också rapporterat att tonårsflickor löper högre risk än pojkar att ha en låg självuppfattning, men det finns olika meningar om detta gender gap skulle öka, minska eller vara stabilt . Det finns också olika teorier angående de kausala relationerna mellan självuppfattning och skolresultat: skill-developement model förutsätter att självuppfattning ökar som en konsekvens av goda resultat, self-enhancement model, beskriver att självuppfattning är en förutsättning för goda skolresultat. En tredje modell som föreslås är reciprocal effects model, enligt vilken skolresultat och självuppfattning påverkar varandra.