sou · GYB3102 · 2010-12-23 00:00:00 — En annan förklaring går att finna i ojämlikhet inom sjukvården, där de med lägre utbildning i högre utsträckning avstår från att söka läkarvård trots att det föreligger ett behov (, 2009). Det är därför inte säkert att dessa skillnader i slutenvårdsutnyttjande verkligen mäter skillnader i faktisk sjuklighet mellan personer med olika utbildningsnivå. Slutligen undersöker vi om (o)hälsoeffekterna av arbetslöshet och massuppsägning skiljer sig mellan tillverkningsindustrin, offentlig sektor, och övrig privat sektor. I tidiga studier av sambanden mellan massuppsägning, arbetslöshet och sjuklighet, var undersökningspopulationerna ofta begränsade till tillverkningsindustrin. Omfattningen av 1990-talets kris gör det dock möjligt att inkludera samtliga sektorer. Av särskilt intresse är att även den offentliga sektorn drabbades av omfattande nedskärningar . Detta gör det möjligt att här studera effekterna av massuppsägning och arbetslöshet inom en sektor som tidigare i stor utsträckning varit förskonad från massuppsägningar. Resultaten, som presenteras i tabell 13, visar tydligt att konsekvenserna av massuppsägning och arbetslöshet med avseende på total dödlighet inte, i någon större utsträckning, är beroende av inom vilken sektor man hade sin tidigare anställning. När det gäller slutenvårdsutnyttjande tycks dock skillnaderna vara större. Inom tillverkningsindustrin har både massuppsagda och arbetslösa män och kvinnor ett lägre slutenvårdsutnyttjande jämfört med kontrollgruppen. Det är dock bara för massuppsagda män och arbetslösa kvinnor som det lägre slutenvårdsutnyttjandet är statistiskt säkerställt. Däremot visar resultaten att arbetslöshet leder till ett högre slutenvårdsutnyttjande inom både offentlig sektor och övrig privat sektor. Dessa skillnader skulle möjligtvis kunna förklaras genom skillnader i utbildningsnivå mellan sektorerna och därmed med liknande mekanismer som i föregående Vilka grupper påverkas mest av massuppsägning och arbetslöshet? En alternativ förklaring, åtminstone till det lägre slutenvårdsutnyttjandet bland de massuppsagda och arbetslösa inom tillverkningsindustrin, skulle kunna vara att kontrollgruppen i högre utsträckning får slutenvård som en följd av arbetsrelaterade hälsoproblem. Tabell 13 Skattad effekt av massuppsägning respektive arbetslöshet på total dödlighet och totalt slutenvårdsutnyttjande. Effekten uttrycks som både riskdifferens (RD) och relativ risk (RR) uppdelat på anställningssektor, män och kvinnor, och två fyraårsperioder 1,15*** -0,02 1,10* 1,20*** 1,09** 1,11*** -0,07 0,86* 1,15* -0,06 0,84*** 1,12** -0,04 -0,52 0,97** -0,80 0,97*** -0,27 -0,59 -0,17 -0,16 -0,29 0,99* -0,57 0,97** -0,29 1,04*** 1,03*** 1,01*** 1,03*** 1,04*** 1,06*** 1,05*** ***, **, och * indikerar statistisk signifikans på 1-, 5-, respektive 10-procentsnivån. 10 Sammanfattning och diskussion Det är en allmän uppfattning att arbetslöshet, eller att förlora ett jobb, påverkar människors sjuklighet. Ett stort antal studier visar också på att det finns ett statistiskt samband mellan förlusten av ett jobb och sjuklighet. Trots detta är orsakssambandet inte helt klarlagt. Huvudorsaken är svårigheten att avgöra om det är förlusten av ett jobb och arbetslöshet som leder till sjuklighet, eller om det är sjuklighet som leder till att vissa får lämna sitt arbete eller förblir arbetslösa. En tredje förklaring kan vara att vissa besitter egenskaper som försämrar deras möjligheter att både behålla ett jobb och en låg sjuklighet. Svensk registerdata erbjuder dock goda möjligheter att studera detta orsakssamband. Vi har i den här rapporten undersökt konsekvenserna av att ha blivit massuppsagd eller arbetslös krisår med avseende på framtida registrerad sjuklighet i form av dödlighet och slutenvårdsutnyttjande. fick uppleva en period av massuppsägningar och massarbetslöshet. Massuppsägningar och arbetslöshet blev då något som inte bara drabbade ett fåtal olyckliga. Det finns dock även anledning att anta att förhållandena för dem som hade jobb förändrades . Till exempel så ökade användandet av tillfälliga anställningar och den tidigare skarpa skiljelinjen mellan att arbeta och att vara arbetslös blev mindre tydlig. Våra resultat visar att både de som blev massuppsagda och de som blev arbetslösa drabbades av ganska betydande inkomstbortfall. Skillnaderna mellan grupperna var dock stora. Män som blev massuppsagda förlorade i genomsnitt i arbetsinkomst efter massuppsägning, medan motsvarande belopp för kvinnor var . För dem som blev arbetslösa, å andra sidan, var motsvarade förlust för män och för kvinnor. Eftersom vi finner både att arbetslöshet resulterade i en mycket större genomsnittlig förlust av arbetsinkomst och att inte alla massuppsagda faktiskt blev arbetslösa, skulle man kunna förvänta sig att arbetslöshet också skulle ha större negativa hälsokonsekvenser än en massuppsägning. Våra resultat visar dock att det inte otvetydigt är så. För män som drabbades av massuppsägning finner vi att risken för förtida död ökade med 8– i jämförelse med kontrollgruppen. Motsvarande riskökning för kvinnor är 5–. Att drabbas av arbetslöshet ökar också risken för förtida död hos män, men endast med 4–. För kvinnor däremot, så är effekten den motsatta; arbetslöshet verkar istället ha minskat risken för förtida död . Dessa effekter av massuppsägningar och arbetslöshet på total dödlighet är mindre än vad som har uppmätts i de flesta tidigare studier. Ett flertal studier har dock påpekat att en betydande del av sambandet mellan massuppsägning, arbetslöshet, och sjuklighet, kan förklaras i termer av hälsoselektion. En möjlig anledning till att vi här finner förhållandevis små effekter på total dödlighet skulle därför kunna vara att vi i större utsträckning har reducerat problemet med hälsoselektion. En annan, delvis relaterad, möjlig förklaring är att sambandet är svagare i lågkonjunktur, vilket också har konstaterats i tidigare studier. En tredje möjlig förklaring går att finna i att inte bara innebar hög arbetslöshet, utan även många förändringar av arbetsförhållanden och arbetsvillkor vilket skulle kunna ha haft en negativ inverkan på de som faktiskt hade jobb. I syfte att få en bättre bild av vilka mekanismer som ligger bakom effekterna av massuppsägning och arbetslöshet på total dödlighet har vi också studerat orsaksspecifik dödlighet. Vi valde fem stora diagnoskategorier: cancer (särskilt rökningsrelaterad cancer), hjärt- och kärlsjukdomar (särskilt ischemiska hjärtsjukdomar och sjukdomar i hjärnans kärl), psykiska störningar, yttre skador (särskilt självtillfogade skador och trafikskador), samt alkoholrelaterade sjukdomar eller tillstånd. Våra resultat visar här att massuppsägningar innebär en markant överdödlighet med ischemisk hjärtsjukdom, alkoholrelaterad sjukdom eller tillstånd, eller psykiska störningar (bara bland kvinnor), som underliggande dödsorsak. Arbetslöshet resulterade också i en förhöjd risk för förtida död med psykisk störning eller alkoholrelaterad sjukdom som underliggande dödsorsak. För män finns det dessutom en överdödlighet till följd av yttre skador, särskilt självmord och trafikskador. Effekterna av arbetslöshet och massuppsägning på dödlighet ger en bild av hälsokonsekvenserna av att förlora ett jobb. är det trots allt så att bara en mycket liten del av samtliga massuppsagda och arbetslösa avlider . Därmed säger effekterna på dödlighet ingenting om i vilken utsträckning det stora flertalet som inte avlider drabbas av sjuklighet efter arbetslöshet eller en massuppsägning. I syfte att fånga upp andra aspekter på sjuklighet än dödlighet har vi därför även studerat slutenvårdsutnyttjande. Resultaten från dessa analyser stärker de tidigare funna sambanden mellan arbetslöshet och dödlighet vad gäller psykisk sjuklighet. Däremot ger resultaten på massuppsägningars och arbetslöshets effekter på slutenvårdsutnyttjande en mer komplex bild av sambanden med cancer och hjärt- och kärlsjukdomar. Slutligen har vi även undersökt om effekterna av arbetslöshet och massuppsägning skiljer sig åt beroende på individens ålder, utbildningsnivå, och tidigare anställningssektor. Ett par mönster framkommer här. Resultaten visar bland annat att överdödligheten bland både massuppsagda och arbetslösa män är koncentrerad till män i åldern . Detta är i linje med mycket av den tidigare litteraturen och en tänkbar förklaring skulle kunna vara att män i dessa åldrar kan antas vara de med störst försörjningsbörda, då de i större utsträckning har familj och hemmavarande barn. Ett annat mönster är att överdödligheten bland massuppsagda män och kvinnor är koncentrerad till dem med lägre utbildning. För dem med en högskoleutbildning däremot, finner vi ingen förhöjd risk för förtida död. En möjlig förklaring till denna skillnad kan vara att de med en högre utbildningsnivå och har större möjligheter att snabbt finna en ny anställning. En annan, kompletterande, förklaring är att det finns skillnader i coping-beteende mellan låg- och högutbildade. Sammanfattningsvis kan vi konstatera att den här studien i mångt och mycket har bekräftat resultaten från de många tidigare studier som har funnit att massuppsagda och arbetslösa i större utsträckning drabbas av psykisk sjuklighet. Vi kan också konstatera att våra resultat har framkommit trots de förändringar av arbetslivet, som skedde , även för de som hade ett arbete, i form av till exempel försämrade anställningsvillkor och ökad arbetsbelastning. Våra resultat visar dock att sambanden är komplexa och att varken massuppsägning eller arbetslöshet otvetydigt resulterar i fler hälsoproblem. Vi har inte heller funnit att de negativa hälsokonsekvenserna av arbetslöshet genomgående är större än dem för massuppsägning, vilket skulle kunna tala för att det är två händelser som man kan likställa när man diskuterar dess konsekvenser. Slutligen bör det påpekas att flertalet av de skattade sambanden mellan framförallt arbetslöshet och sjuklighet gick att urskilja före förlusten av ett arbete. Tveklöst är det så att de som blev arbetslösa hade om inte fler, så åtminstone andra, hälsoproblem än de arbetande i stort. Det är dock skillnader som vi i stor utsträckning har kunnat observeras och således även har kunnat kontrollera för, varför sådana skillnader inte kan förklara några av våra resultat. I vilken utsträckning våra resultat i slutändan kan tolkas som att arbetslöshet och massuppsägningar har orsakat sjuklighet är ytterst avhängigt huruvida det finns anledning att tro att det finns ytterligare skillnader mellan de arbetslösa, massuppsagda, och arbetande som vi inte har kunnat observera. , M., Luttmer, E. and Mullainathan, S. (2000), Network Effects and Welfare Cultures, 115(3), 1019-1055. & E. Heinesen. (2010). The effect of job loss due to plant closure on mortality and hospitalization. The EALE/ . UCL , 17–19 . , M., A.M. Danø, & E. Heinesen. (2006). displacement and stressrelated health outcomes. Health Economics, 15(10), 1061–1075. ., ., Kriegbaum M., ., BE. Coping with unemployment: does educational attainment make any differences? (2003), `Unemployment as a Social Norm: Psychological Evidence from ', 21(2), 323–351. Conley, T. &Topa, G. (2002), `Socio-Economic Distance and Spatial Patterns in Unemployment', 17(4), 303–327. Couch, K.A. (2001). Earnings Losses and Unemployment of Displaced Workers in . Industrial and , 54(3): 559–572. Couch, K., & D.W. (2010). Earnings losses of Displaced . , 100(1): 572– 589. (2009). Vård på (o)lika villkor – en kunskapsöversikt om sociala skillnader i svensk hälso- och sjukvård. Kommuner och Landsting: . Dooley, D. (2003). Unemployment, Underemployment, and Mental Health: Conceptualizing Employment Status as a Continuum, , 32(1-2): 9- 20. (2010). Income After – The role of the family and the welfare state. Forthcoming in: Applied Economics. , M., & D. Storrie. (2006). Lasting or Latent Scars? Swedish Evidence on the Long-Term Effects of . , 24(4): 831–56. & D. Storrie. (2010). , 39(2): 32–55. & D. Storrie. (2009a). is Bad for Your Health – Swedish evidence on cause-specific hospitalization following involuntary job loss. Social Science & Medicine, 68(8): 1396– 1406. & D. Storrie. (2009b). Does Life?. , 44(2):277–302. , T., E. Agerbo, P.B. , N. . (2010). Unemployment & Mental Disorders – Evidence from . , 39(2): 56–73. & P. . (2008). Dynamic Treatment Assignment – The Consequences for Evaluations using . and Statistics, 26: 435–445. , U-G., & M. . (2003). A Note on the Effect of Unemployment on Mortality. , 22(3): 505–18. & J. . (2002). Can Patient the SES , 99(16): 10929-34. Gonäs, L., L. , R. Spånt. (2006). Uppsagdas och arbetslösas villkor och hälsa – en översikt av forskningen 1995–2005. Arbetsliv i omvandling: 2007:15. & G. Hensing. (2008). Folkhälsofrågor ur ett genusperspektiv. Arbetsmarknad, maskulinitet, medikalisering och könsrelaterat våld. Rapport nr 2008:8. Hijzen, A., R. Upward, and P.W. (2010). The Income Losses of Displaced Workers. , 45(1): 243–269. Hesselius P, P (2008) Monitoring and norms in sickness insurance: empirical evidence from a natural experiment IFAU Working paper 2008:8. Ichino, A. & , G. (2000), `Work Environment and Individual Background: Explaining Regional Shirking Differentials in a ', 115(3), 1057-1090. G. , K. Bellaagh, & A. . (2004). Work values among the unemployed: Changes over time and some gender differences. , 45(3): 207–214. , L., R. LaLonde & D. (1993). Earnings Losses of Displaced Workers. , 83(4): 685– 709. & A. . (2009). Which theory is best? Explanatory models of the relationship between unemployment and health. BMC Public Health, 9– 235. & B. (2000). Ekonomi-skam modellen och reaktioner på arbetslöshet. Socialvetenskaplig tidskrift, 7(3): 267– 284. , , , P., Ormsby, C., , B., , G., , ., m.fl. (2002). Serious health events following involuntary job loss in meat processing workers. , 31(6), 1155–1161. Korpi, T., , S.-Å. (2001). Massarbetslöshetens : Arbetslöshetens karaktär och effekter på individers levnadsförhållanden i , J., Gähler, M., , O. (red.) Välfärd och arbete i arbetslöshetens årtionde, SOU 2001:53. Kraut, A, C. Mustard, R. Walld, & R. (2000). Unemployment and health care utilization. , Environment and Health, 26(2): 169–177. Kriegbaum, M., U. , R. , & M. Osler. (2009). and Accumulated Number of Broken Partnerships Increase Risk of Premature Mortality in Danish Men in 1953. , 51(6): 708–713. Le Grand C, Szulkin R, . (2001) Har jobben blivit bättre? En analys av arbetsinnehållet . Kommittén Välfärdsbokslut: Välfärd och arbete i arbetslöshetens årtionde. (SOU 2001:53). , A., I. , L. , J. , & T. . (2010). Unemployment and mortality–a longitudinal prospective study on selection and causation in 49321 Swedish middle-aged men. Health, 64(1): 22–28. Mackenbach, J.P., M.J. Bakker, A.E. Kunst and F. . (2002). Socioeconomic inequalities in health in Europe: An overview. In: J.P. Mackenbach and M.J. Bakker (eds.). Reducing Inequalities in Health: A European Perspective. and : Routledge. Marmot, M. (1999). Multilevel approaches to understanding social determinants in L. Berkman and I. Kawachi (eds.) , Mäki N, Jäntti M. (2008). The effects of workplace downsizing on cause-specific mortality: a register-based followup study of Finnish men and women remaining in employment. Health, 62(11): 1008- 1013. , Mäki N, Jäntti M. (2007). The effects of unemployment on mortality following work place downsizing and work place closure: a register based follow-up study of Finnish men and women during economic boom and recession. , 165(9):1070–1075. Mathers, C.D. and Schofield, D.J., (1998). The health conesquences of unemployment: the evidence. 168, 178–182. , P., & D. (1983). The Central Role of the Propensity Score in Observational Studies for Causal Effects. Biometrika,70(1): 41–55. (1995) C.E. , The links between education and health, (60), 719– 745. Schmieder, J.F., , & S. . (2010). The Long- Term Impact of in During the 1982 Recession on Earnings, Income, and Employment. IAB Discussion paper 201001. (1999). Healthy bodies and thick wallets. , 13(2): 145–166. (2008). Hälsa och Sjukdomar 2008:6. (2009). Kvalitet och innehåll i patientregistret Utskrivningar från slutenvården –2007 och besök i specialiserad öppenvård (exklusive primärvårdsbesök) 1997– 2007. Steenland och (2008). Mortality Patterns following Downsizing at . , 167(1): 1–6. Major public health problems – mental ill-health Health in : Public Health Report, , 34(Suppl. 67): 87–103. (1997). Persistent Effects of : The Importance of Multiple , , 15(1): 165-88. and Mortality: . , 124(3): 1265–1306. Tamres LK, Jenicki D, . (2002). Sex Differences in Coping Behavior: A and an Examination of Relative Coping. 6(1), 2–30. Topa, G. (2001), Social Interactions, Local Spillovers and Unemployment, Studies 60(2), 261– 295. Vahtera, J., M. , J. , A. , M. , P. , & J.E. (2004). Organisational downsizing, sickness absence, and mortality: 10-town prospective cohort study. , 328(7439): 555–559. van Doorslaer, E., A. Wagstaff, H. Bleichrodt, S. Calange, m.fl. (1997). Income-related inequalities in health: Some international comparisons. , 16, 93-112. , M., L. , B. , F. Diederichsen, & P.D. (2004). Unemployment and early cause-specific mortality: A study based on the Swedish twin registry. , 94(12): 2155–2161. , A., & R. . (2006a). Mortality in relation to employment status during different levels of unemployment. , 34(2): 159–167. Studier av sambandet mellan arbetslöshet och dödlighet 1,30 (1,06-1,58) (1,01-2,37) (0,83-2,44) --- Våldsam död, ej självmord 1,82 (0,90-3,69) --- Icke våldsam död 1,24 (0,99-1,55) (0,76-1,53) (1,13-2,18) (1,24-3,78) (0,89-3,50) --- Våldsam död, ej självmord 3,46 (1,33-9,00) --- Icke våldsam död 1,34 (0,88-2,01) (0,56 2,18) Kriegbaum m.fl. Jobbseparation + (1,15-1,80) Dödlighet/Slutenvård – Totalt 1,05 (0,85-1,68) (0,85-1,68) --- Annan ischemisk hjärtsjukdom (0,91-1,63) 2,38 (2,11-2,68); 1,25 (1,12-1,40) 2,45 (1,12-2,83); 1,37 (1,17-1,61) 2,68 (2,04-3,53); 1,56 (1,21-2,00) mellan sambandet av Studier dödlighet och arbetslöshet 1,51 (0,90-2,53); 1,10 (0,73-1,66) 1,47 (0,77-2,81); 1,03 (0,78-1,37) 1,43 (1,03-1,98) (2,10-7,03) (1,35-7,94) --- Andra yttre orsaker (1,94-10,08) m.fl. (2004) 1,3 (1,0-1,6) 1,4 (1,0-1,9) 1,4 (0,9-2,1) 1,1 (0,7-1,9) (0,6-4,1) 0,6 (0,1-4,2) --- Hjärt- och kärlsjukdomar (0,8-1,8) 1,3 (0,5-3,0) 1,2 (0,7-2,1) 1,3 (0,4-4,5) (1,0-2,1) 2,0 (1,0-4,1) (0,6-2,0) 2,7 (1,2-6,5) --- Yttre orsaker (oklar avsikt) (2,4-14,0) 10,7 (0,9-133,0) (0,5-1,5) 1,3 (0,6-2,7) (0,5-3,3) 1,0 (0,1-8,1) --- Övriga yttre orsaker *** och ** indikerar statistisk signifikans på 1- respektive 5-procentsnivån i de fall då konfidensintervall inte angetts. Studier av sambandet mellan arbetslöshet och slutenvårdsutnyttjande Arbetslös 0/0.01-0.2 Psykiatrisk slutenvård – Totalt 1,37 (1,04-1,81) 1.10 (0.79-1.55) --- 0/0.21-1.0 1,91 (1,43-2,54) 1.75 (1.27-2.39) --- 0.01-0.2/0 1,26 (0,95-1,66) 1.31 (0.97-1.77) --- 0.01-0.2/0.01-0.2 0,91 (0,66-1,24) 0.65 (0.44-0.96) --- 0.01-0.2/0.21-1.0 1,71 (1,29-2,26) 1.23 (0.86-1.76) --- 0.21-1.0/0 1,54 (1,09-2,15) 1.58 (1.06-2.35) --- 0.21-1.0/0.01-0.2 1,10 (0,78-1,57) 1.36 (0.98-1.89) --- 0.21-1.0/0.21-1.0 1,68 (1,40-2,02) 1.20 (0.99-1.45) 1,33 (1,13-1,56) 1,21 (0,64-2,30) --- Skador och förgiftningar 2,00 (1,47-2,73) Studier av sambandet mellan massuppsägning och dödlighet 1,18 (1,08-1,28) Heinesen (2010) 1,03 (0,91-1,18) --- Hjärt- och kärlsjukdomar 1,21 (1,06-1,38) --- Hjärtinfarkt/stroke 1,21 (1,02-1,45) 1,38 (1,03-1,86) 1,25 (0,86-1,82) 1,45 (1,02-2,06) 1,91 (1,16-3,14) 1,08 (1,03-1,13) 1,03 (0,96-1,11) --- Hjärt- och kärlsjukdomar 1,10 (1,02-1,18) --- Hjärtinfarkt/stroke 1,08 (0,97-1,29) 1,01 (0,86-1,20) 1,05 (0,85-1,30) 1,20 (0,95-1,52) 1,66 (1,17-2,37) Wachter (2009) 1,44 (1,19-1,76) 1,01 (0,74-1,37) 1,39 (0,96-2,00) 0,86 (0,55-1,35) 1,48 (0,92-2,40) 0,94 (0,42-2,12) --- Hjärt- och kärlsjukdomar 1,24 (0,90-1,71) 1,30 (0,69-2,45) 1,33 (0,91-1,93) 1,50 (0,67-3,37) 1,43 (0,54-3,74) 0,36 (0,05-2,72) 2,07 (1,42-3,02) 1,48 (0,61-3,59) 2,15 (1,28-3,59) 2,03 (0,73-5,63) 2,21 (1,14-4,31) 1,63 (0,34-7,81) Wachter (2009) 0,68 (0,63-0,73) 0,76 (0,62-0,90) 0,69 (0,59-0,79) 0,89 (0,46-1,15) 1,19 (0,87-1,62) m.fl. (2002) 2,15 (0,87-1,62) --- Övriga yttre orsaker 1,90 (0,66-5,47) 1,05 (0,63-1,76) 0,75 (0,17-3,33) 1,24 (0,65-2,37) 0,63 (0,19-2,08) ** indikerar statistisk signifikans på 5-procentsnivån i de fall då konfidensintervall inte angetts. Studier av sambandet mellan massuppsägning och slutenvårdsutnyttjande 1,00 (0,94-1,10) --- Hjärt- och kärlsjukdomar 1,02 (0,98-1,07) --- Hjärtinfarkt och stroke 1,04 (0,96-1,12) 1,27 (1,12-1,45) 1,18 (1,07-1,31) 1,35 (1,05-1,74) 1,12 (0,96-1,30) 1,02 (0,98-1,07) --- Hjärt- och kärlsjukdomar 1,04 (1,01-1,07) --- Hjärtinfarkt och stroke 1,02 (0,98-1,08) 1,16 (1,06-1,26) 1,13 (1,06-1,27) 1,22 (1,01-1,48) 1,15 (1,04-1,28) Sluten psykiatrisk vård - Totalt 1,02 (0,90-1,15) 1,17 (1,01-1,35) --- Alkohol/narkotika 1,13 (0,95-1,34) 1,60 (1,18-2,16) 0,85 (0,64-1,13) 1,47 (1,15-1,87) Tabell B.1 Koder enligt ICD-9 och ICD-10 för sjukdomarna inkluderade i de tio diagnoskategorierna 140-151, 155, 157, 160-62, 188, 189.0, 189.1, 205.0 C0-C16, C22, C25, C30-C34, C64-C67, C929 Sjukdomar i hjärnans kärl I21, I22, I60-I69, G45 V01-V99,W00-W99,X01-X99,Y01-Y89 E950–E959, E980–E989 X60–X84, Y10–Y34 291, 303, 305.0, 357.5, 425.5, 535.3, 571.0–571.3, F10, G31.2, G62.1, I42.6, K29.2, K70, K85, K86.0, 577.0, 577.1, E980 K86.1, X45, X65, Y15 för 10-ICD och 9-ICD enligt Koder tio de i inkluderade sjukdomarna diagnoskategorierna Ett råd bestående av forskare ska tillkallas med uppdrag att belysa relevanta forskningsrön inom det sociala området. Rådet ska agera som rådgivare till regeringen i hälso- och sjukvårdsfrågor och i sociala frågor samt förse regeringen med relevant kunskap för utformningen av välfärdspolitiken inom områden. Arbetet ska redovisas dels i en årlig rapport, dels vid återkommande möten med ansvariga statsråd och tjänstemän vid . Behovet av ett socialt råd Det svenska samhället står inför ett flertal utmaningar. Det stora utanförskapet och en åldrande befolkning sätter bl.a. socialförsäkringssystemen, hälso- och sjukvården och äldreomsorgen under finansiell press. ökar möjligheterna till att leva ett längre liv i hälsa för en stor del av befolkningen. För att möta dessa utmaningar krävs en effektiv och evidensbaserad politik. Aktuella forsknings- och utredningsresultat med relevans för utformning av välfärdspolitiken inom område behöver tas tillvara på ett mer effektivt sätt än . Flertalet myndigheter inom det sociala området följer forskningen inom respektive ansvarsområde. Det finns dock ett behov av att få en samlad syn på aktuella frågor som är bredare än någon myndighets verksamhetsområde. Genom att ha kontakt med välmeriterade forskare, verksamma inom det sociala området, kan man främja utformningen av en samlad evidensbaserad politik för det sociala området. För att på ett mer effektivt sätt än ta till vara aktuell kunskap, såsom nya forskningsrön på det sociala området, och främja utbytet mellan forskning och politik ska ett råd med välmeriterade forskare tillsättas av regeringen. Utöver dessa adjungeras generaldirektörerna för och till rådet. Rådets uppgift är att bidra till att bredda och fördjupa underlaget för framtida socialpolitiska avgöranden. Rådets verksamhet delas in i två huvudområden: -Att vara rådgivare till regeringen i frågor inom det sociala området. -Att förse regeringen med relevant kunskap för utformning av välfärdspolitiken inom områden. Rådet ska redovisa relevant och aktuell kunskap baserad på bl.a. svenska och internationella forskningsrön inom det sociala området. Rådet ska identifiera utvecklingstendenser och viktiga faktorer som har betydelse för välfärdssektorns funktion och utveckling. Rådet ska även agera rådgivare åt och lämna rekommendationer till regeringen i långsiktiga strategiska frågor.