sou · GYB341 · 2010-06-22 00:00:00 — – om ersättning vid försenade utbetalningar av Utredningen om kompensationstillägg SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att undersöka förutsättningarna för att införa en skyldighet för att ekonomiskt kompensera enskilda som har fått vänta på en utbetalning av ersättning . Utredaren skulle därvid analysera och utveckla de principiella och praktiska skäl som skulle kunna tala för och emot en sådan skyldighet. Utgångspunkten för utredningens arbete skulle vara att föreslå ett regelsystem som innebär att skulle vara skyldig att utge ekonomisk kompensation till försäkrade som fått vänta på ersättning . Utredarens uppdrag omfattar enligt direktiven även sådana ersättningar som fördes över från till . Till särskild utredare förordnades fr.o.m. hovrättsrådet . Att som experter biträda utredningen förordnades fr.o.m. verksamhetsansvarige , , och biträdande chefsjuristen , , samt fr.o.m. avdelningschefen , , och enhetschefen , . Som sakkunniga förordnades fr.o.m. departementssekreteraren , , och kanslirådet , . Som sekreterare åt utredningen anställdes hovrättsassessorn . Arbetet har bedrivits i nära samråd med experter och sakkunniga. De står i huvudsak bakom de redovisade förslagen och Samråd har skett med Utredningen angående statens skadeståndsansvar vid överträdelser av (Ju 2009:08). Utredningen, som har antagit namnet Utredningen om kompensationstillägg (S 2009:03), överlämnar härmed betänkandet Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar (SOU 2010:41). Uppdraget är härmed slutfört. Utbetalning i rätt tid................................................................ Utredningens uppdrag och arbete ................................ Förmåner som handläggs av eller Förmåner som handläggs av .................... 3.2.3 Föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning........... Sjuklön och sjuklönegaranti....................................... Sjukersättning och aktivitetsersättning..................... Krigsskadeersättning till sjömän ............................... Förmåner till totalförsvarspliktiga ............................ Aktivitetsstöd och utvecklingsersättning ................. Ersättning för sjukvård m.m. utomlands .................. 3.3 Förmåner som handläggs av Arbetsskadeersättning m.m. vid dödsfall.................. 3.4 Sammanfattning och några gemensamma bestämmelser....... Anmälan och ansökan ................................................ Sammanträffande av förmåner................................... Samordning inom Europeiska unionen..................... Regler om återkrav................................................................... 4.1.1 Allmänna förutsättningar för återkrav ........................ 4.1.3 Återkrav efter interimistiskt beslut............................. 4.1.4 Utbetalning till fel person............................................ Ränta i samband med återkrav ................................................ Allmänt om handläggningen ........................................ 5.2.3 Serviceskyldighet och snabb handläggning................. Utredningsansvar och uppgiftsskyldighet .................. Kritik mot handläggningstider............... 5.3.3 Statskontorets granskning av ....... Handläggningstiderna har blivit bättre................................... Generellt kortare handläggningstider.......................... 5.4.3 Ärenden med mycket långa handläggningstider......... 5.4.4 Inga systematiska skillnader mellan kvinnor För- och nackdelar med ekonomisk kompensation.......... Skäl för ett system med ekonomisk kompensation ............. 6.2.1 Kompensation behövs som ett skydd för rätten till en förmån............................................................... 6.2.2 Möjligheten att få kompensation genom skadestånd är inte tillräcklig....................................... 6.2.3 Jämförelse med återkravsreglerna .............................. 6.2.4 Incitament att korta handläggningstiden .................. Invändningar mot kompensation .......................................... 6.3.1 Kostnaderna tar resurser från annan verksamhet...... 6.3.2 Det är inkonsekvent att endast ska betala kompensation............................................. 6.3.3 Kompensation fyller inte någon funktion när 6.3.4 Betydelsen av den enskildes agerande........................ Åtgärder för att förebygga långa handläggningstider .......... Utformningen av ett system med kompensationstillägg.147 Vilka förmåner bör omfattas?................................................ 7.3Kompensation efter omprövning, rättelse eller Rättelse av beslut......................................................... 7.4 För vilken tid bör kompensationstillägg beräknas? 7.4.1 Från vilken tidpunkt bör kompensationstillägg 7.4.2 Till vilken tidpunkt bör kompensationstillägg Särskilt om omprövning ............................................. Särskilt om rättelse ..................................................... Särskilt om överprövning........................................... Orsaken till fördröjd handläggning ...................................... Den enskildes agerande .............................................. Ett ärendes beskaffenhet............................................ Val av kompensationssystem ................................................ Kompensationstillägg bör utgå i form av ränta ........ Kompensationstillägg bör beräknas på ersättning efter avdrag för skatt .................................................. Räntenivå för beräkning av kompensationstillägg ............... Avstämning efter preliminär ersättning .................... Förordningen om hantering av statliga fordringar... Reporänta och referensränta...................................... Ränta i skattekontosystemet...................................... 7.7.11 Utredningens bedömning .......................................... Beslut och utbetalning m.m. ..................................... Tidpunkt för beslut och utbetalning .................................... När ska beslut om kompensationstillägg fattas? När ska utbetalning av kompensationstillägg ske?... 8.4Ändring, omprövning och överklagande av beslut om 8.5 Mottagare av kompensationstillägg ...................................... 8.6 Beloppsgräns och avrundning 8.6.1Nedre gräns för utbetalning av kompensations- Skatt på kompensationstillägg? Sammanträffande av förmåner............................................... Skyldighet att återbetala kompensationstillägg.................... 8.10.1 Ska kompensationstillägg kunna återkrävas?.......... Författningsteknisk lösning och ikraftträdande............. Bestämmelser i socialförsäkringsbalken................................ Bestämmelser utanför socialförsäkringsbalken .................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser........................ Konsekvenser av utredningens förslag......................... Kostnader för utbetalt kompensationstillägg....................... Kostnader för IT-stöd............................................................ Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken........ Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken .................................... Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229)............................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om Utredningen har fått i uppdrag att undersöka förutsättningarna för att införa en skyldighet för att ekonomiskt kompensera enskilda som har fått vänta på en utbetalning av ersättning . Utredningen ska därvid analysera och utveckla de principiella och praktiska skäl som kan tala för och emot en sådan skyldighet. I direktiven anges att utgångspunkten för utredningens arbete ska vara att föreslå ett regelsystem som innebär att ska vara skyldig att utge ekonomisk kompensation till försäkrade som fått vänta på en ersättning . Utredningen ska, enligt direktiven, utarbeta ett heltäckande regelsystem för när i olika fall ska vara skyldig att betala sådan kompensation. I direktiven anges vidare att en eventuell skyldighet att betala ekonomisk kompensation inte får inverka på det skadeståndsansvar som staten har enligt skadeståndslagen och som skulle kunna bli tillämpligt vid en långsam handläggning. I samband därmed klargörs att utredningen därför inte bör utforma ett eventuellt regelsystem avseende kompensation utifrån skadeståndsrättsliga principer utan att ett sådant snarare bör bygga på en beräkningsgrund liknande ränta. Utredningens uppdrag omfattar enligt direktiven även sådana ersättningar som förts över från till den nya . Bör det införas ett system med ekonomisk kompensation ? För en stor del av landets befolkning är socialförsäkringsersättning, t.ex. barnbidrag, föräldrapenning, pensioner eller sjukpenning, av avgörande betydelse för försörjningen. Det är uppenbart att den som är beroende av utbetalningar från eller för sin försörjning också kan drabbas hårt om utbetalningarna inte kommer som den berättigade räknat med. Det finns mot denna bakgrund goda skäl att säkerställa att utbetalningar kommer de berättigade till handa inom rimlig tid. Det är dock inte utredningens primära uppdrag att överväga sådana åtgärder. Utredningens uppdrag tar i stället sikte på fall där utbetalning inte skett inom en acceptabel tidsram. Frågan som utredningen ska besvara är således om det finns skäl att införa regler som innebär att den förmånsberättigade får ekonomisk gottgörelse när eller inte betalat ut ersättningen i rimlig tid. Det kan anföras argument såväl för som emot en lösning med ekonomisk kompensation . Här kan det till en början konstateras att den enskildes rätt att få en förmån utbetald inom rimlig tid kan framstå som svag jämfört med vad som gäller beträffande anspråk på civilrättens område. En utdragen handläggningstid kan medföra att den enskilde uppfattar rätten till förmånen som illusorisk. Det främsta argumentet för att införa en ordning med ekonomisk kompensation är därför enligt utredningens mening att det skulle kunna stärka den enskildes rätt till utbetalning av en förmån inom rimlig tid. Det finns visserligen vissa möjligheter att få ekonomisk kompensation inom ramen för de regler som gäller i fråga om skadestånd. Ersättning i form av skadestånd förutsätter dock att det varit fråga om fel eller försummelse från myndighetens sida, vilket kan vara svårt för den enskilde att bevisa. Möjligheterna till skadestånd erbjuder därför i praktiken ett ganska svagt skydd i dessa situationer. Utredningen anser sammanfattningsvis att den enskildes rätt att få en förmån utbetald inom rimlig tid behöver stärkas. Detta kan tänkas ske på olika sätt. Ett sätt skulle kunna vara att införa ett system med ekonomisk kompensation vid långa handläggningstider. Utredningen kan emellertid konstatera att ett sådant system skulle medföra stora kostnader. Frågan blir därför om de kostnader som är förknippade med systemet uppvägs av de fördelar som den enskilde kan få med kompensationen. Vid denna bedömning utgår utredningen från det förslag som utredningen – i enlighet med direktiven – lägger fram i detta betänkande. Av kostnadsberäkningar som och gjort för utredningens räkning framgår att kompensationsbeloppen i de allra flesta fall skulle bli mycket små. Beträffande sjukpenning skulle det exempelvis i hälften av de fall som aktualiserar kompensation röra sig om ett kompensationsbelopp som inte överstiger och beträffande föräldrapenning skulle hälften av kompensationsutbetalningarna vara på . Den form av kompensation som utredningens förslag innebär bygger på en räntekonstruktion och inte på skadeståndsrättsliga principer. En sådan form av kompensation lämpar sig väl för att ersätta en förlust av möjligheten att göra pengar räntebärande. Problemen med långa handläggningstider är emellertid ofta av en annan dimension. Även om vissa mindre ekonomiska förluster i form av räntor och påminnelseavgifter kan drabba den enskilde torde det ofta handla om en oro för framtida försörjning m.m. Den typen av psykisk påfrestning låter sig inte kompenseras genom räntebelopp som blir ganska små. Kostnaderna för utbetalning av kompensation kan uppskattas till . Men de administrativa kostnaderna är högre än så. Det betyder att det kostar mer att införa systemet än vad de enskilda sammantaget tjänar på det, åtminstone efter införandet. Det kan naturligtvis hävdas att om det av principiella skäl anses viktigt att värna den enskildes rätt till en förmån genom att införa ett system med ekonomisk kompensation så är det värt priset. Här måste det också framhållas att det framstår som olämpligt att finansiera ett sådant system på något annat sätt än genom omfördelningar inom respektive myndighets förvaltningsanslag eller genom omprioriteringar när det gäller förmåner vars administration bekostas av pensionsspararna. Det betyder i sin tur att annan verksamhet måste anpassas efter detta. Om det ska ske genom personalneddragningar handlar det i runda tal om 50 heltidsanställningar. Det finns en betydande risk att en sådan personalneddragning kommer att få en negativ inverkan på handläggningstiderna, och en sådan effekt är inte acceptabel. Sammantaget gör utredningen den bedömningen att den enskildes skydd för rätten att få en förmån utbetald inom rimlig tid inte skulle vinna så mycket genom ett system med ekonomisk kompensation att det är värt de kostnader som är förknippade med systemet. Utredningen avråder därför från att införa ett sådant system. Hur bör ett system för ekonomisk kompensation konstrueras? Som framgått ovan är det utredningens uppfattning att ett system med ekonomisk kompensation hos och inte bör införas. I direktiven anges emellertid att utredningen som utgångspunkt ska föreslå ett sådant system. Det anges vidare att utredningen därvid ska utarbeta ett heltäckande regelsystem för när och i olika fall ska vara skyldiga att betala sådan kompensation. Mot denna bakgrund presenterar utredningen i detta betänkande ett förslag till ett system med ekonomisk kompensation i angivna situationer. Om ett system med kompensation ska införas är det således utredningens uppfattning att ett sådant system bör utformas i enlighet med det förslag som utredningen här lämnar. Utredningen har valt att kalla den kompensation som enligt förslaget ska betalas ut för kompensationstillägg. Vilka förmåner bör omfattas av ett system med kompensationstillägg? En grundläggande fråga vid utformningen av ett system där ekonomisk kompensation ska ges till den som fått vänta på en utbetalning är vilka förmåner som ska omfattas av systemet. Här kan framhållas att syftet med att införa ett system med kompensationstillägg enligt utredningens mening bör vara att det ska stärka den enskildes förhållandevis oskyddade rätt till en förmån. Det syftet gör sig gällande beträffande i stort sett alla de förmåner som eller handlägger. Utgångspunkten för övervägandena i frågan om vilka förmåner som ska omfattas av systemet bör därför vara att alla ska omfattas om inte beaktansvärda skäl talar emot det. Detta hindrar dock inte att undantag kan behöva göras om en viss förmån av särskilda skäl inte bör ingå. Sådana särskilda skäl finns beträffande kostnadsersättningar inom ramen för aktivitetsstödet och utvecklingsersättningen samt i fråga om jämställdhetsbonus, tandvårdsstöd och det s.k. . För vilken tid bör kompensationstillägg beräknas? Utgångspunkten för utredningens arbete är, enligt direktiven, att föreslå ett regelsystem som innebär att och ska vara skyldiga att utge ekonomisk kompensation till försäkrade som fått vänta på en ersättning . Det kan redan mot denna bakgrund konstateras att det inte bör komma i fråga att föreslå en skyldighet för den handläggande myndigheten att betala kompensationstillägg utan att myndigheten först haft rimlig tid på sig att utreda och fatta beslut i ärendet. Den ansvariga myndigheten bör således få använda sig av skälig tid för handläggning innan det kan bli aktuellt att kompensera den enskilde. Utredningen föreslår att kompensationstillägg som huvudregel bör kunna beräknas utifrån en skälig handläggningstid . Det innebär att en handläggningstid som understiger inte i något fall bör kunna ge upphov till kompensationstillägg. Däremot kan det finnas skäl att beträffande vissa typiskt sett särskilt utredningskrävande förmåner tillåta en handläggningstid . Utredningen anser att handläggningstiden som regel bör räknas från utgången av den månad som förmånen hänför sig till. Det bör emellertid även finnas en begränsningsregel som kompletterar huvudregeln så att tillägg inte ska betalas för tid som infaller tidigare än efter den dag då ansökan om förmånen inkom till den handläggande myndigheten. Frågan kompensationstillägg bör utgå innefattar även frågan till vilken tidpunkt beräkningen av kompensationstillägget ska göras. Det väsentliga för den enskilde torde vara ersättningen faktiskt betalas ut. bakgrund anser utredningen att kompensationstillägg som huvudregel bör utgå fram till dess att eller betalar ut ersättningen till den förmånsberättigade. Orsaken till fördröjd handläggning För att undvika att systemet med kompensationstillägg på ett orimligt sätt tynger verksamheten, föreslår utredningen att orsaken till dröjsmålet som utgångspunkt ska sakna betydelse. Fördelarna med att undvika den arbetsbelastning på verksamheten som det skulle innebära att införa en individuell prövning av varje enskilt fall får anses överväga att kompensationstillägg kan komma att betalas ut även till den som själv varit orsaken till ett ärendes fördröjning. går det inte att bortse från att det kan finnas situationer där det skulle framstå som direkt stötande att tillerkänna den enskilde kompensation för en fördröjd utbetalning. Det krävs därför att det finns en ventil för fall där en kompensation framstår som orimlig. och bör således ges en möjlighet att fatta beslut om att kompensationstillägg inte ska betalas ut på den grunden att den enskilde själv bidragit till förseningen. Ett sådant beslut bör dock endast få fattas om det är uppenbart att den enskilde orsakat dröjsmålet och det med hänsyn till omständigheterna är oskäligt att tillägget betalas ut. Den lösning som utredningen har valt innebär att den ekonomiska kompensationen ska beräknas som en ränta på det försenade förmånsbeloppet. Den nivå som gäller för avkastningsräntan enligt räntelagen – över gällande referensränta – framstår därvid enligt utredningens mening som väl avvägd för beräkningen av kompensationstillägget. Utredningen föreslår att och ska ges möjlighet att hantera besluten om kompensationstillägg på automatisk väg. Alla beslut kommer dock inte att kunna fattas på detta sätt. Det hänger bl.a. samman med utredningens förslag att den handläggande myndigheten ska kunna besluta att något kompensationstillägg inte ska betalas ut när kompensation framstår som oskälig med hänsyn till den enskildes agerande. Också i andra fall än då undantagsregeln aktualiseras kan det finnas anledning att inte fatta beslut på automatisk väg. När det gäller frågan om beslut om kompensationstillägg bör fattas, anser utredningen att det saknas skäl att i lag eller förordning reglera detta. Detsamma gäller beträffande frågan om utbetalning av kompensationstillägg bör ske. I stället bör det ankomma på den handläggande myndigheten att själv ta ställning i dessa frågor. Konsekvenser av utredningens förslag Kostnaderna för utbetalt kompensationstillägg beräknas, som framgått ovan, till . kostnader för IT-stöd avseende kompensationstillägg beräknas till mellan cirka 78 miljoner och . kostnader för IT-stöd beräknas till mellan cirka 6 miljoner och . Utredningen bedömer att förslaget inte kommer att ha några effekter på den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet eller villkoren för små företag. Detsamma gäller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen samt för jämställdheten mellan kvinnor och män. lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs i fråga om socialförsäkringsbalken dels att 104 kap. 1 §, 108 kap. 1, 11 och 21 §§, 112 kap. 1 § samt 113 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 112 kap. 7 § ska lyda Beslut som fattas av och , dels att det i balken ska införas ett nytt kapitel, 108 a kap., fem nya paragrafer, 108 kap. 10 a, 18 a och 20 a §§, 112 kap. 8 § och 113 kap. 41 §, samt närmast före 108 kap. 10 a, 18 a och 20 a §§ och 113 kap. 41 § nya rubriker av följande lydelse. I avdelning H finns –gemensamma bestämmelser om förmåner m.m. i 105– 108 kap., –gemensamma bestämmelser om handläggning m.m. i 109–115 kap., och –vissa organisatoriska bestämmelser i 116 och 117 kap. I avdelning H finns –gemensamma bestämmelser om förmåner m.m. i 105– 108 a kap., –gemensamma bestämmelser om handläggning m.m. i 109–115 kap., och –vissa organisatoriska bestämmelser i 116 och 117 kap. I detta kapitel finns bestäm- I detta kapitel finns bestäm- – återbetalning av ersättning i – återbetalning av ersättning i 2–10 §§, 2–10 a §§, – eftergift i 11–14 §§, – eftergift i 11–14 §§, – ränta i 15–18 §§, – ränta i 15–18 a §§, – dröjsmålsränta i 19 och – dröjsmålsränta i 19–20 a §§, – eftergift av ränta och dröjs- – eftergift av ränta och dröjs- målsränta i 21 §, och målsränta i 21 §, och – avdrag på ersättning (kvitt- – avdrag på ersättning (kvitt- ning) i 22, 24 och 25 §§. ning) i 22, 24 och 25 §§. Om återbetalning av ersätt- ning ska ske med stöd av bestäm- melserna i 2–10 §§, ska återbetal- nats på ersättningen. Om det finns särskilda skäl Om det finns särskilda skäl får den handläggande myndig- får den handläggande myndig- heten helt eller delvis efterge heten helt eller delvis efterge krav på återbetalning enligt 2– krav på återbetalning enligt 2– 10 a §§. 15–18 §§ tillämpas svarande sätt på kompensationstillägg som beräknats på den ersättning som återkrävs. 108 a kap. KompensationstilläggInnehåll1 §I detta kapitel finns bestämmelser om– definition av kompensationstillägg i 2 §,– tillämpningsområde i 3 §,– förutsättningar för kompensationstillägg i 4–6 §§,– undantag i 7 §, och– beräkning av kompensationstillägg i 8–10 §§.Definition2 §Med kompensationstillägg avses det tillägg som eller enligt bestämmelserna i detta kapitel betalar ut om utbetalningen av en förmån sker viss tid23Om det finns särskilda skäl får den handläggande myndigheten helt eller delvis efterge krav på ränta och dröjsmålsränta enligt 15–17, 18 a, 19 och 20 a §§. Bestämmelserna om dröjsmålsränta i 19–20 §§ tillämpas på motsvarande sätt på kompensationstillägg som beräknats på den ersättning som återkrävs. 21 § Om det finns särskilda skäl får den handläggande myndigheten helt eller delvis efterge krav på ränta och dröjsmålsränta enligt 15–17 och 19 §§. som förmånen hänför sig till. Rätt till kompensationstillägg tillkommer den som har rätt till den förmån som tillägget beräknats på. Detta kapitel gäller i fråga om förmåner som enligt denna balk handläggs av eller . Kompensationstillägg ska betalas om en förmån betalas ut senare än efter utgången av den kalendermånad som förmånen hänför sig till. Tillägg ska dock inte betalas för tid som infaller tidigare än efter den dag då ansökan om förmånen inkom till den handläggande myndigheten. Särskilda bestämmelser om förutsättningar för kompensationstillägg i vissa fall finns i 5 och 6 §§.