sou · GYB365 · 2010-10-13 00:00:00 — Vi anser att samma bedömning kan göras för arbetsuppgifter som innebär myndighetsutövning inom övriga delar av och verksamheter enligt LSS. Nyanställda socionomer eller per- 3 SOSFS 2006:11. soner med annan relevant högskoleutbildning på minst grundnivå i högskolan bör därför ges lämplig introduktion och stöd i yrket innan de tilldelas arbetsuppgifter enligt ovan som kräver erfarenhet av utövande av yrket. Sådan introduktion och stöd kan öka rätts- säkerheten och kvaliteten av insatserna. Vi föreslår därför att en reglering införs för en noggrant planerad introduktion med stöd av erfarna kollegor för nyanställda tjänste- män med vissa arbetsuppgifter inom och verksam- heter enligt LSS. Under introduktionen bör man successivt få ta ansvar för arbetsuppgifterna på egen hand. Introduktionen får naturligtvis anpassas efter den enskilda socialsekreterarens tidigare yrkeserfarenhet, en nyutexaminerad utan tidigare yrkeslivserfarenhet kräver introduktion och stöd på ett annat sätt än en person med yrkeslivserfarenhet. Genom att bygga upp en modell med intro- duktion av ny personal med hjälp av erfarna kollegor kan det, som konstaterat, även skapas positiva bieffekter som nya avanceringsmöjligheter på arbetsplatsen. Vi kan också se fördelar med utbyte av erfarenheter och kunskaper mellan erfarna handläggare och nyutexaminerade med färska kunskaper från utbild- ningen. Den uppföljning vi föreslår nedan (avsnitt 27.5) bör omfatta även denna reglering. har en viktig uppgift att kontrollera att det finns tillfredsställande ledningssystem för kvaliteten och därmed även introduktionen av nyanställda i verksamheten. har föreslagit att en socialsekreterare som före ikraftträdandet av den föreslagna lagen anställts för att utföra de reglerade arbetsuppgifterna under en övergångstid ska anses behörig att utföra de angivna uppgifterna. Vi delar Barn- skyddsutredningens uppfattning att bör de som tidigare anställts för att fullgöra de uppgifter för vilka socio- nomexamen eller annan relevant högskoleexamen på minst grund- nivå i högskolan nu ska krävas, och som har annan utbildning, få fortsätta arbeta. Det ger dem som önskar möjlighet att komplettera sin utbildning och huvudmännen får utrymme att planera verksam- heten. När det gäller övergångstidens längd kan den omständig- heten att behörighetskraven ska gälla inom alla om- råden innebära större svårigheter att få tillgång till behörig personal än vad antog. Vi anser dock att bör kunna vara en utgångspunkt för att beräkna den tid som behövs för att uppfylla de föreslagna behörighetskraven. 27.4Erkännande av utländska yrkeskvalifikationer Utredningens förslag: Personer med utländsk examen ska få utföra de uppgifter som det enligt huvudregeln krävs svensk socionomexamen eller annan relevant examen på minst grund- nivå i högskolan för, om den utländska utbildningen ensam eller tillsammans med yrkeslivserfarenhet motsvarar behörighetskraven. ska utses till ansvarig myndighet för erkännande av utländska yrkeskvalifikationer i enlighet med rådets direktiv /36/EG om erkännande av yrkeskvalifikationer. Bestämmelser om prövning av utbildning från tredje land ska även införas. och rådets direktiv /36/EG reglerar er- kännande av yrkeskvalifikationer (se avsnitt 20.3.4). Det ger yrkes- utövaren samma rättigheter som det mottagande medlemslandets egna medborgare att utöva det yrke som personen i fråga är kvali- ficerad för i ursprungslandet samt att utöva det på samma villkor som det mottagande medlemslandets egna medborgare. Direktivet underlättar även friheten att tillfälligt tillhandahålla tjänster. Utred- ningens förslag om krav på socionomexamen eller relevant examen på minst grundnivå i högskolan för vissa arbetsuppgifter inom social- tjänsten innebär en reglering av yrke enligt direktivet. Därmed krävs ett system för godkännande av dem med yrkeskvalifikationer som motsvarar det krav som uppställs i lagen. har föreslagit att ska han- tera ansökningar om jämställande av utländska yrkeskvalifikationer inom den sociala barn- och ungdomsvården. Under remissbehand- lingen har inga invändningar framförts mot det förslaget. meddelar legitimation och behörighetsbevis för dem som har utländska kvalifikationer och utbildning inom hälso- och sjukvården. Myndigheten har en central roll för utveck- ling och tillsyn inom . Vi anser därför att bör hantera ansökningar om beslut om att utländsk utbildning kan anses jämställd med socionomexamen eller motsvarande. styrelsen blir därmed behörig myndighet enligt yrkeskvalifikations- direktivet och ingångsmyndighet för de personer som önskar få sin utländska utbildning jämställd med en svensk socionomexamen. Regeringen bör få meddela de närmare föreskrifter som behövs för det arbetet och om och i vilken form ett eventuellt intygande om likvärdiga yrkeskvalifikationer ska utfärdas. Yrkeskvalifikationsdirektivet är tillämpligt endast när det gäller erkännande av yrkeskvalifikationer från annan EU/EES-stat. Pröv- ning av utbildning från dem som kommer från länder utanför EU/EES bör göras på motsvarande sätt som prövning av utbildning från tredjeland för legitimationsyrkena. I samband med erkännande av yrkeskvalifikationer inom ramen för rådets direktiv /36/EG får inte krav ställas på språkkunskaper. Den som utövar det reglerade yrket är dock skyldig att följa den nationella lagstiftningen, vilket innebär att han eller hon måste ha tillräckliga språkkunskaper. Arbetsgivaren har härmed ett ansvar för denna kontroll. Vid prövningen av om en utbildning från land utan- för EU/EES kan anses jämställd med socionomexamen eller annan relevant examen på minst grundnivå i högskolan, ska krav på språk- kunskaper ställas som förutsättning, enligt motsvarande ordning som gäller vid prövning av om legitimation kan meddelas för yrken inom hälso- och sjukvården. 27.5Uppföljning av kvalitet och kompetens inom Utredningens förslag: En uppföljning och utvärdering ska gen- omföras efter att behörighetsregleringen till fullo genomförts. Som framgår av socialtjänstlagen (2001:453) har socialnämnden an- svar för att personalen har lämplig utbildning och erfarenhet. Tillsynen över bedrivs i samma organisation som tillsynen över hälso- och sjukvården. En gemensam föreskrift för lednings- och kvalitetssystem håller på att utarbetas på . Vad gäller hälso- och sjukvården har dragit slutsatsen att det nuvarande regel- verkets funktion som styrmedel för hög patientsäkerhet kan för- bättras.4 Utredningens förslag, som följts upp i regeringens propo- sition, bygger på att det inte går att uppnå en hög patientsäkerhet i en repressiv miljö, där tillbud och negativa händelser anses orsakade av mänskliga misstag, som kan förhindras genom hot om repressalier. Säkerhetsarbetet måste i ökad utsträckning ha ett systemperspektiv. I förarbetena till patientsäkerhetslagen anges även att det historiskt har fokuserats på enskilda individers kunskaper och ansvar men att hög kvalitet avgörs av hur verksamheterna styrs.5 verksamhet kan inte utan vidare jämföras med hälso- och sjukvård. Vi menar dock att ledningens planering, led- ning och kontroll av verksamheten även inom är av- görande för kvaliteten och rättssäkerheten.6 Omständigheten att per- sonalen har rätt kompetens är en viktig ingrediens i verksamhetens kvalitet. har pekat på vikten av personalens kom- petens och socialnämndens ansvar för att det ska finnas personal med lämplig utbildning och kompetens. Som noterar finns det ingen samlad kunskap över det arbete som bedrivs i kommunerna i syfte att utveckla kvaliteten inom social- tjänsten.7 I stort sett samtliga kommuner arbetar med kvalitet i någon form men det varierar hur arbetet bedrivs och vilka områden som prioriteras. Vissa kommuner har utmärkt sig med att utveckla sys- tematiken i arbetet, gemensamt för dessa är arbete med att utveckla mått för att mäta kvaliteten. Kvalitetsarbetet är nära samman- kopplat med utvecklingen av en evidensbaserad praktik inom social- tjänsten. En uppföljning av det kompetenslyft och införande av kompe- tenskrav och introduktion i yrket som vi föreslår kan ge svar på frågor om sambandet mellan kompetens, kvalitet och rättssäkerhet. Vi föreslår därför att en uppföljning och utvärdering ska göras efter det att kravet på reglering av arbetsuppgifterna genom- förts fullt ut. 2009/10:210 s. 72 f. 2009/10:131 s. 20 f. 7SOU 2009:68 s. 519. 28 Konsekvenser av förslagen Kommittéförordningen (1998:1474) innehåller bestämmelser om kostnadsberäkningar och andra konsekvensberäkningar. Om försla- gen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen inne- bär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska även dessa redo- visas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting, ska kommittén föreslå en finan- siering (14 § kommittéförordningen). Om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen (15 § kommittéförordningen). I kommittédirektiven (bilaga 1) anges att vi ska beakta de skatte- mässiga effekterna av ändringar i legitimationsbestämmelserna. Kost- nadsberäkningar av förslagen och andra konsekvensbeskrivningar ska göras i enlighet med kommittéförordningen och det är av särskild vikt att redovisa ekonomiska konsekvenser av eventuella förslag om reglering inom . 28.2Konsekvenser för stat och kommun 28.2.1Behörighetsfrågor inom hälso- och sjukvården m.m. Vi har föreslagit att optiker ska vara behöriga att förordna vissa läke- medel genom rekvisition. De kommer inte att omfattas av högkost- nadsskyddet för läkemedel och vårt förslag innebär därför ingen kost- nad för staten i det avseendet. ska handlägga ären- den om behörighet för optiker att förordna vissa läkemedel. Antalet optiker som har den behörighet som kan komma att krävas kan uppskattas till ca 80 när reglerna träder i kraft. Därefter kan 50–60 optiker beräknas tillkomma. Handläggningen av dessa ärenden kan med hänsyn till det ringa antalet omfattas av nuvarande anslag för behörighetsfrågor. Ansökan bör inte vara förenad med någon avgift för den enskilde i enlighet med vad som gäller för motsvarande handläggning av frågor om be- hörighet för sjuksköterskor och barnmorskor att förordna läke- medel.1 uppdrag att meddela föreskrifter om vilka kompetenskrav som ska gälla för optikers behörighet att förordna läkemedel faller inom myndighetens ordinarie uppdrag. Förslaget om kontroll av belastningsregistret inför meddelande av särskild förordnande att utöva legitimationsyrke innebär visst mer- arbete för landstingen. Det måste dock anses utgöra en del av det ansvar som ligger på i samband med kontroll av att det föreligger grund för att meddela ett särskilt förordnande. kostnader för hantering av utdrag ur belastnings- registret angavs av till per utdrag. Antalet särskilda förordnanden som meddelas av landstingen kan uppskattas till 3 200 vilket ger en kostnad på 64 000 vilken bör kunna hanteras inom det generella anslaget. ökade ansvar i de fall när det finns en anteckning i belastningsregistret kan antas bli av liten omfattning. Myndigheten kommer att tillföras medel för kontroll av belastningsregisterutdrag vid meddelande av legitimation. 1 SOSFS 1996:21 och 2009:21. Vårt förslag innebär att bör få i uppdrag att i sam- arbete med och i samråd med SKL utreda och före- slå former för bättre samverkan mellan hälso- och sjukvården och de lärosäten som utfärdar specialistsjuksköterskeexamen. Det upp- draget ligger inom ramen för och allmänna uppgifter och bör därför rymmas inom respektive myndig- hets årliga anslag. 28.2.3Verksamhet som ligger hälso- och sjukvården nära beräknade kostnaden för att köpa in data- utrustning och programvara och sätta igång systemet till medan kostnaden för personal uppskattades till . Den löpande skötseln av registret beräknades uppgå till totalt där avsåg teknisk drift och arbetskraft. Kostnaderna för vårt förslag om att skapa ett register över yrkesutövare som använder alternativa behandlings- former kan med utgångspunkt från beräkningar uppskattas till . Registret ska därefter finan- sieras genom att avgifter tas ut av de organisationer som ansöker om att få delta i registret och av de yrkesutövare som ansöker om regi- strering. Kostnaderna för att starta upp registret, dvs. inköp av ut- rustning och programvara och den arbetsinsats som behövs för att ta fram ett fungerande datastöd, bör finansieras genom ett anslag inom utgiftsområde 9. Detsamma bör gälla för inrättandet av en informationsportal om alternativa behandlingsformer. Kostnaderna för att hålla informationen aktuell bör betalas genom myndighets- anslaget. Vi har också föreslagit en informationsinsats i samband med att registret införs och kostnaden kan uppskattas till som också bör finansieras genom ett anslag inom utgiftsområde 9. Landstingen antas inte få några nya kostnader då förslagen inte inne- bär någon utökning av dess uppgifter. ska ges i uppdrag att göra en översyn av före- skrifter och målbeskrivningar som reglerar tandläkarnas specialise- ringstjänstgöring. Vi bedömer att dessa uppgifter faller inom ramen för allmänna uppdrag och ansvar, varför de inte kostnadsberäknats här. Nationella rådet för specialiseringstjänst- () utökade uppgifter har beräknat kostnaderna för under en ettårig genomförandefas för projektgrupp med tre personer, styrgrupp, extern referensgrupp och temporära arbetsgrupper samt kostnader för det nationella rådet. Vi finner att dessa kostnader kan betraktas som rimliga. Efter genomförande- fasen kan kansliets och kostnader beräknas till . Denna summa är hämtad från beräkning och avser kostnader för arvoden, resor och övriga kostnader för rådet samt kostnader för rådets kansli. Styrgrupp och andra grupper handläggning i samband med prövning om kliniker kan godkännas för specialiseringstjänstgöring är ca 10–12 . Avräkning för bortfallet av denna uppgift kan anses försumbar. Vårt förslag om en förlängning av tandhygienistutbildningen inne- bär att bör få i uppdrag att föreslå en ny examens- ordning. Den uppgiften faller inom ramen för verkets uppdrag och kostnadsberäknas inte. Kostnaden för den förlängda utbildningen kan beräknas till per student och år inklusive kostnad för studiestöd. Det totala antalet utbildningsplatser i landet är 218–228. En ettårig förlängning innebär en ökad kostnad på sam- manlagt ca . Med hänsyn till att av tand- hygieniststudenterna studerar torde kostnads- ökningen för förlängningen i praktiken kunna beräknas till hälften. Under vårt arbete har framkommit synpunkter på att den befint- liga utbildningen är underfinansierad och att klinisk träning är kost- nadskrävande. Frågan om finansieringen av utbildningen i sin helhet ingår dock inte i vårt uppdrag. Enligt vårt förslag kommer inte längre personal inom , eller verksamhet enligt LSS, utan socionomexamen eller annan rele- vant examen på grundnivå i högskolan att vara behöriga att utföra uppgifter som innebär myndighetsutövning. Vi föreslår dock att sådan personal ska få fortsätta arbeta med sådana uppgifter . bör de ges möjlig- het att öka sin kompetens för att svara mot kraven på socionom- examen eller annan relevant högskoleutbildning. En modell för detta är att staten erbjuder utbildningsplatser medan huvudmannen möjlig- gör studier, helt eller delvis inom ramen för respektive socialsekre- terares tjänst. Enligt SKL:s statistik uppgår antalet månadsanställda inom social- tjänsten som har uppgifter som omfattas av behörighetskravet till 17 749 personer och av dessa har 10 665 socionomexamen. Av de 7 084 anställda som saknar socionomexamen har 4 142 en efter- gymnasial utbildning , och där ingår de 1 033 per- soner som har den äldre social omsorgsexamen. 2 192 anställda har en eftergymnasial utbildning . För dem som är , 297 personer, torde det inte bli aktuellt att komplettera utbildningen för att få behörighet. 812 personer saknar eftergymnasial utbild- ning och av dessa är 126 . Omplaceringar kan komma att ske mellan denna del av och utförarledet. Uppgifter från Arbetsförmedlingen visar sju procents rörlighet inom yrkes- gruppen och få har erfarenhet i yrket. 2 Det kan därför inte uteslutas att ett antal av de som väljer att inte komplettera sin utbildning för att uppfylla kompetenskraven efter övergångstiden 2 Kompetensförsörjning inom kommunernas vård och omsorg. ändå skulle ha valt att byta arbetsuppgifter. De som saknar efter- gymnasial utbildning kan antas beredas andra arbetsuppgifter. Vi har inte tillgång till några uppgifter om i vilken omfattning det finns behov av att komplettera utbildning för att uppfylla behö- righetskravet. Vid en uppskattning av behovet av kompletterande utbildning på i genomsnitt 30 högskolepoäng för dem som har eftergymnasial utbildning och är , 6 272 personer, blir statens kostnader ca totalt eller 33 miljoner kro- nor . Av de prognoser som framställs av SCB framgår att tillgången på socionomer kommer att vara god med hänsyn till dagens utbild- ningsdimensionering. Tillgången beräknas öka mellan 40 och 50 pro- cent , vilket är betydligt mer än efterfrågeökningen. Vi ser därmed inga svårigheter för huvudmännen att rekrytera per- soner med socionomexamen . Enligt finansieringsprincipen ska staten kompensera kommu- nerna för kostnadsökningar som uppstår till följd av nya bestäm- melser. Att samtliga som arbetar med myndighetsutövning inom har socionomexamen eller annan relevant högskole- utbildning innebär en kompetenshöjning och ger ökad kvalitet i utredningar och beslut. Det bör också leda till bättre insatser för de som vänder sig till eller ansöker om insatser enligt LSS. Kostnadsfördelningen mellan stat, kommun och enskilda för en kompetenshöjning i form av behörighetskrav kan se ut på olika sätt. Ett exempel är kompetensutveckling inom skolan, det s.k. lärarlyftet, där kostnaderna fördelades så att kommunerna betalade av lönen och eventuell vikariekostnad och staten ersatte kommunen för av lönen medan den enskilde fick stå för av sin lön. Vi lämnar inte något förslag om kostnadsfördelningen men utgår från att utbildningen sker helt eller delvis på betald arbetstid. Möjligheterna till distansstudier och att ordna utbildning för grupper av anställda kan ge en flexibilitet och minska behovet av vikarier. Den relativt långa övergångsperioden gör det också möj- ligt att planera och genomföra utbildningen på bästa sätt både för verksamheten och de anställda. Medel för utbildningsplatser och ersättning till kommunerna bör tillföras genom ett särskilt anslag avsett för kompetenshöjning inom . ska enligt vårt förslag handlägga ärenden enligt yrkeskvalifikationsdirektivet för dem som önskar arbeta med upp- gifter inom för vilka det krävs socionomexamen eller annan relevant examen på grundnivå i högskolan. Barnskydds- utredningen beräknade kostnaderna för sitt förslag i den delen till motsvarande 0,25 årsarbetskrafter. Vårt förslag bör rymmas inom det beloppet. Vi föreslår ett krav på lämplig introduktion och stöd för oerfarna socialsekreterare under för att de successivt ska kunna ta ansvar för handläggning av ärenden på egen hand. Inskolningen i yrket bör ske av erfarna kollegor och arbetsledare. Den del av men- torns arbetstid som ägnas åt introduktion av kollegor kan uppskattas till . Antalet nyutexaminerade socionomer är ca 1 700 per år.3 Av alla förvärvsarbetande socionomer arbetar mer än åtta av tio inom offent- lig sektor.4 Till denna yrkesgrupp hör emellertid även kuratorer och socionomer i skola samt hälso- och sjukvård. Vi antar att, högt räknat, ca 1 350 nyexaminerade socionomer anställs inom med de uppgifter vi avser reglera. Om samma antaganden för beräkningen av kostnaden görs, som tillämpades av , kan kostnaden för introduktionen upp- skattas till ca 67,5 miljoner. Beräkningen är gjord med avdrag för en semestermånad. Om förslagen genomförs innebär detta att kommunerna bör ersättas enligt finansieringsprincipen för kostnaderna för höjd ambi- tionsnivå. 28.3.1Behörighetsfrågor inom hälso- och sjukvården m.m. Optiker med viss angiven utbildning ska enligt vårt förslag få för- ordna vissa läkemedel för användning vid synundersökning. Kost- naden för läkemedlen får betalas av optikern och blir då också en kostnad för patienten. Möjligheten att använda läkemedel innebär en ökad kvalitet och möjligheter att på ett tidigare stadium upptäcka stora synfel och misstänkta sjukliga förändringar i ögat. De ökade kostnader som kan uppstå för enskilda blir små och framstår som motiverade med hänsyn till att undersökningarna håller högre kva- litet. I övrigt medför utredningens förslag i den här delen inte några 3SCB Temarapport 2010:3, Arbetskraftsbarometern –2009. 4Högskoleverkets rapport 2009:5R Högskoleutbildningarna och arbetsmarknaden. konsekvenser i de avseenden som nämns i kommittéförordningen (1998:1474). 28.3.2Verksamhet som ligger hälso- och sjukvård nära Antalet personer och företag som är verksamma inom alternativ- och komplementärmedicin och berörs av utredningens förslag kan uppskattas till minst 10 000. beräknade att 5 000 yrkesutövare skulle ansöka om registrering , att ansökningsavgiften skulle uppgå till och att en årlig avgift om 300–skulle tas ut av de som ingår i registret. Detta skulle ge intäkter om respektive vilket finansierar driften av registret. Vi har inte haft anledning att göra någon annan bedömning. Merparten av företagen inom bransch- en är små. Vårt uppdrag har varit att göra det tydligt vad som är hälso- och sjukvård och vad som inte är det men som ändå ligger nära. De alternativ som vi funderat över för att lösa den uppgiften framgår av avsnitt 18.2 och 18.6. Förslaget om ett frivilligt register innebär att utövarna har möjlighet att välja om de vill delta eller inte och om kostnaden för att ingå i registret har motsvarande värde för verksamheten, t.ex. när det gäller marknadsföring. Administration i form av ansökan och betalning av årlig avgift innebär en mindre kostnad för yrkesutövaren som denne själv väljer om han/hon vill betala. I övrigt medför utredningens förslag i den här delen inte några konsekvenser i de avseenden som nämns i kommittéförord- ningen (1998:1474). Vi föreslår ett tydliggörande av och landstingens roller vad gäller tandläkarnas specialiseringstjänstgöring. I samband med översynen av föreskrifter och allmänna råd inklu- sive målbeskrivningar kommer resurser att tas i anspråk i respektive verksamheter. Vinsterna av samarbetet kan antas både komma tand- vårdens huvudmän och i slutänden patienterna tillgodo. Förlängningen av tandhygienisternas utbildning kan antas ge effek- tivitetsvinster på lång sikt då tandhygienistens roll i tandvårdsteamet blir tydligare och tandhygienistens kompetens kan tillvaratas bättre. I övrigt medför utredningens förslag i den här delen inte några konsekvenser i de avseenden som nämns i kommittéförordningen (1998:1474). Regeringsformen innehåller flera bestämmelser om kommunernas och landstingens ställning i det svenska samhällssystemet. De grund- läggande bestämmelserna om den kommunala självstyrelsen finns i 1 kap. 1 och 7 §§ RF. Där sägs att den svenska folkstyrelsen för- verkligas bl.a. genom självstyrelse. Utredningens förslag om behörighetskrav inom och verksamhet enligt LSS innebär en ökad reglering av verksamhet. Den måste dock med hänsyn till att det finns krav på kompetens, i socialtjänstlagen och LSS och i Socialstyrel- sens allmänna råd, i praktiken inte anses innebära någon större förändring av de krav som ställs på socialnämnden.