sou · GYB328 · 2010-04-29 00:00:00 — Även många nybörjarinriktningar som har en bredare naturvetenskaplig och/eller matematisk titel har stora problem att fylla utbildningsplatserna.61 På de utbildningar där studenterna profilerar sig senare i utbildningen är det också ovanligt att studenterna väljer en profilering mot matematik och/eller naturvetenskap.62 Sammantaget har studenternas bortval av ämnena gjort att de har marginaliserats på lärosätena trots att, som visas i avsnitt 5.5.1, kompetensen behövs i skolan. Ett talande exempel är matematik som är skolans näst största ämne men endast har kommit att utgöra av lärarutbildningarnas verksamhet.63 För att skolan ska få tillgång till fler lärare med goda kunskaper i matematik, naturvetenskap och teknik behövs både en generell 2009/10:89 Bäst i klassen -en ny lärarutbildning. 60SOU 2008:109 En hållbar lärarutbildning, s. 129. 61www.vhs.se/statistik. 62Högskoleverket Statistisk analys , nr 2008/6. Av de lärarstudenter som inriktar sig väljer en inriktning mot matematik och mot naturvetenskapliga ämnen. Även de lärarstudenter som inriktar sig mot har ofta möjlighet att välja ämnesinriktning. av dessa väljer då en inriktning mot matematik och/eller naturvetenskap. 63Högskoleverket 2008:8 R, s. 43. kvalitetshöjning och en förstärkning av ämnesområdena på lärosätena. Då ökar också utbildningarnas attraktionskraft. Ett gott exempel på nytänkande är den kombinationsutbildning till lärare och civilingenjör som KTH och ger gemensamt. Även om det inte varit någon stor konkurrens om platserna till denna utbildning har studentintresset ändå varit betydligt större än till de traditionella lärarutbildningarna. Utbildningen utmärker sig bl.a. genom att ha en jämnare könsfördelning och en mer nationell rekryteringsbas än genomsnittet.64 I framhålls kombinationsutbildningar som en väg att öka den tekniska ämneskompetensen i lärarkåren.65 Även har aviserat en intention att starta en sådan.66 Delegationen hoppas att reformen ska kunna utgöra ett startskott för fler initiativ som kan stärka lärarutbildningen inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Det är viktigt att de nya lärarutbildningarna får studenter med goda förutsättningar att genomföra utbildningen. En del i detta handlar om att de formella behörighetskraven behöver vara skarpa nog. är ett problem att studentgruppen är alltför heterogen när det gäller motivation och förkunskaper, vilket riskerar att drabba utbildningskvaliteten.67 Inom matematik finns t.ex. lärosäten som i sin strävan att rekrytera fler studenter, har valt det lägsta möjliga behörighetskravet: matematik A. Detta får ses som helt otillräckligt för att studenterna ska kunna ta till sig en matematikutbildning på högskolenivå. Så låga förkunskapskrav gynnar varken den enskilda studenten eller skolan som blivande arbetsgivare. En av flera metoder att få lämpliga sökande till lärarutbildningen är att specifikt rikta sig till personer som redan har ämneskompetens. Delegationen är t.ex. övertygad om att det finns disputerade naturvetare, matematiker med examina på avancerad nivå och andra kunniga personer inom områdena som skulle passa väl för läraryrket. För dessa välmeriterade ämnessakkunniga bör det finnas en särskild lösning som innebär att en flexibel utbildning kan ge lärarexamen . I regeringens proposition slås fast att 64Geschwind, L. & Scheffer, F. 2007 Utvärdering av samarbetet mellan KTH och i med syfte att utveckla lärarutbildningar med teknisk och naturvetenskaplig inriktning. 65SOU 2008:109 En hållbar lärarutbildning, s. 355. 67SOU 2008:109 En hållbar lärarutbildning, s. 364, Rapport 2008:8 R, s. 13, Rapport 2009:16 R. det ska finnas alternativa vägar till lärarexamen genom kompletterande pedagogisk utbildning.68 Delegationen menar dock att allvaret i problemet med bristande ämneskompetens i de aktuella ämnena gör att en särskild satsning behöver göras utöver den reguljära kompletterande lärarutbildningen. Detta föreslås i avsnitt 8.3.4. Flera internationella förebilder finns för detta, inklusive det uppmärksammade brittiska projektet Ytterligare en viktig fråga när det gäller rekrytering till lärarutbildning är könsfördelningen bland studenterna. är lärarutbildningarna, i synnerhet de med inriktning mot förskola och , kvinnodominerade. Den totala andelen män bland nybörjarna är . var lärarutbildningar med inriktning mot matematik och naturvetenskap i de senare skolåren mansdominerade, men så är det inte längre. Tendensen är över lag att andelen män sjunker. Här, menar , finns en klar parallell till den skeva könsfördelningen på vissa tekniska högskoleutbildningar, beskriven i avsnitt 6.4.3 – frånsett att det underrepresenterade könet här är det andra. Att åstadkomma en förändring är viktigt ur ett mångfaldsperspektiv. Precis som alla andra arbetsplatser behöver skolan anställa människor med olika bakgrund, och detta är inte minst betydelsefullt i läraryrket eftersom det har en normgivande uppgift. Det är också en fråga om att lärarutbildningarna behöver vidga sin totala rekryteringsbas för att kunna locka de bäst lämpade studenterna, oavsett kön. konstaterar i en utredning att många lärarutbildningsanordnare var för sig har genomfört informationskampanjer och projekt för att rekrytera fler män, men att resultatet varit klent. För att få långsiktig effekt krävs betydligt mer genomgripande förändringar, som handlar både om yttre krafter i form av nationella politiska initiativ och inre förändringsarbete för att utveckla utbildningarnas kvalitet.70 Teknikdelegationen delar denna syn. Rekryteringen till lärarutbildningen har givetvis samband med yrkets status på arbetsmarknaden inklusive löneläge, men det finns även mycket som lärosätena själva kan göra. Viktigt är att det finns en insikt om problematiken, så att utbildningens innehåll, undervisningsmetoder och studiesociala miljö kan göras mer lockande för studenter av båda könen. 2009/10:89 Bäst i klassen -en ny lärarutbildning, s. 43-47. 70Högskoleverket Rapport 2009:7 R, s. 5-6. När det gäller nationella politiska initiativ noterar delegationen att regeringen har aviserat att man vill satsa på en kampanj riktad mot ungdomar för att marknadsföra den nya lärarutbildningen och väcka intresset för läraryrket. Delegationen föreslår i kapitel 8 att en del av denna fokuserar på matematik, naturvetenskap och teknik. Detta vore högst motiverat som en del i ett långsiktigt förändringsarbete, och kan vara ett viktigt tillfälle att visa ett mångfaldsperspektiv t.ex. genom att i en sådan kampanj signalera att lärarutbildning passar såväl kvinnor som män. Här kan lärdomar dras från breda linjen. Att skolan behöver både kvinnliga och manliga lärare med god kunskap i matematik, naturvetenskap, teknik och IKT står helt klart. Det finns inte en enstaka lösning på hur detta ska ske, utan det krävs en mångfald av åtgärder. En öppning finns i och med reformarbetet för att förbättra lärarutbildningarnas kvalitet. En annan viktig fråga är vad som sker på arbetsplatserna i form av fortbildning och kompetensutveckling. 5.5.3Fortbildning och kompetensutveckling för lärare Det finns åtskilliga skäl att satsa på fortbildning för lärare, inte minst effektivitetsmässiga. Att förändra kompetensprofilen i lärarkåren genom att reformera högskolans lärarutbildning tar . behöver skolväsendet även ge goda möjligheter till kompetensutveckling för redan verksamma lärare. Eftersom lärarutbildningen har förändrats ett flertal gånger under består lärarkåren av en blandning av utbildningsprofiler, och lärarna har därför olika fortbildningsbehov. Som påvisats i avsnitt 5.5.1 finns det en grupp lärare som undervisar i ämnen som de helt saknar utbildning i. Dessa har naturligtvis behov av grundläggande kompletteringar. Med en skärpning av behörighetskraven kommer denna fråga att ställas på sin spets. är det viktigt att påpeka att alla lärare, oavsett hur adekvat deras utbildningsbakgrund är, har behov av kontinuerlig fortbildning för att leva upp till kompetenskraven i en föränderlig skola och ett föränderligt samhälle. Ett tydligt exempel på detta är behovet av fortbildning inom IKT. På detta sätt skiljer sig lärarna inte från andra yrkesgrupper i kunskapssamhället, snarare tvärtom. Forskning visar också att kontinuerlig kompetensutveckling för lärare är en viktig faktor bakom de utbildningssystem som är mest framgångsrika.71 Ansvaret för lärares kompetensutveckling ligger i på skolhuvudmännen, dvs. kommuner och fristående utbildningsanordnare. Dessa ska enligt skollagen (2 kap 7 §) ombesörja att personal som arbetar med utbildning får möjlighet till kompetensutveckling och att denna planeras in i verksamheten på ett bra sätt. Att så sker alltför sällan bekräftas av flera studier. Bl.a. identifierar lärarutbildningsutredningen lärarfortbildning som ett område där svensk skola halkat efter. Teknikdelegationens egen enkätstudie till kommunledningar och skolledningar visar på betydande skillnader vad gäller lärarnas möjligheter till kompetensutveckling. Ett positivt resultat är att en stor majoritet av skolorna har tagit fram riktlinjer för de befintliga lärarna vilket tyder på en hög medvetenhet om frågans vikt. I dessa riktlinjer tyder heller inget på att ämneskunskaper prioriteras lägre än pedagogisk förmåga, så som var fallet i behörighetsfrågan. På frågor kring konkreta initiativ för kompetensutveckling inom matematik, naturvetenskap och teknik nämns deltagande i forskningssamarbeten och användande av gästföreläsare av knappt fyra av tio skolor, med klar tonvikt på gymnasieskolan. Pedagogisk utveckling för lärarna genom samverkan med arbetslivet är något som ungefär varannan skola satsar på.72 Undersökningen tyder sålunda på att det pågår en del kompetensutvecklingsverksamhet på de svenska skolorna. I fråga om mer omfattande uppdragsutbildningar och kurser är bilden annorlunda. Inte minst visar undersökningen, tillsammans med statistik från , att den pågående satsningen Lärarlyftet inte har fungerat för de ämnen som ingår i delegationens uppdrag. Lärarlyftet är en satsning på 2,8 miljarder på lärarfortbildning . I praktiken finansieras fortbildningen av tre parter: läraren, som står för av lönekostnaden eftersom denne endast ersätts till ; staten, som står för via statsbidrag, och skolhuvudmannen som står för resterande . Statsbidraget täcker inte skolhuvudmannens eventuella kostnader för att anställa vikarier. Det täcker heller inte utlägg som läraren kan ha, t.ex. för studiematerial. I fortbildningssatsningen kan lärarna antingen söka vanliga högskolekurser, eller 71Skolinspektionen Kvalitetsgranskning 2009:2, s. 30, SOU 2008:109, En hållbar lärarutbildning, s. 407-410, SOU 2008:52 Legitimation och skärpta behörighetsregler, s. 78-80. välja bland kurser som upphandlats av . I upphandlingen prioriteras kurser på områden som anses särskilt eftersatta: ämnesteori och ämnesdidaktik för alla, och läsning, skrivning och räkning för lärare i tidigare årskurser och ämnesfördjupning för lärare i senare årskurser. Generellt sett har Lärarlyftet utnyttjats relativt väl. av kommunerna har inte sökt statsbidrag inom ramen för Lärarlyftet , 2008 eller 2009. deltog 5 700 lärare varav 2 700 valde kurser som upphandlats av . Teknikdelegationens enkätundersökning visar dock att utnyttjandet av Lärarlyftet skett inom andra områden än de som delegationen bevakar. Undersökningen visar att närmare sex av tio skolor inte har en enda lärare som har deltagit i kurser inom ramen för Lärarlyftet inom matematik, naturvetenskap och/eller teknik. Knappt fyra av tio kommuner har inte köpt en enda kurs inom ramen för Lärarlyftet inom matematik, naturvetenskap och/eller teknik.73 När det gäller de kurser som upphandlats av visar statistiken över Lärarlyftet (se tabell nedan) på ett särskilt lågt intresse för fortbildning inom teknik och naturvetenskap. Budskapet verkar ha gått fram bättre i matematik, där antalet sökande per plats är högre.74 Särskilt teknikkurser riktade mot lärare i de lägre årskurserna har haft få sökande. Enligt är det förvånande att lärare inte söker kurser inom bristområden där skolhuvudmän har efterfrågat kompetensutveckling.75 74Skolverket ppt-presentation: Lärarfortbildning 2009. . 75Skolverket Lärarfortbildningen har rätt fokus, Pressmeddelande. Sökandestatistik över upphandlade kurser inom ramen för Läs-, skriv och Att Lärarlyftet inte har nått fram på de områden där kompetensutvecklingsbehoven är som störst är synnerligen problematiskt. Det finns flera tänkbara skäl till att Lärarlyftet väljs bort. Ekonomiskt innebär det en kostnad för kommunerna i form av samfinansiering och för läraren, som inte ersätts för sin lön fullt ut. Detta gör att möjligheten att delta i Lärarlyftet kan bli alltför avhängig lärarens, skolans och kommunens ekonomi. Statistiken visar mycket riktigt att det finns en skillnad i hur satsningen används, där kommunala skolhuvudmän utnyttjar en större andel av sina ramar än vad fristående utbildningsanordnare gör, och större kommuner och storstäder mer än mindre kommuner.76 Ytterligare förklaringar kan vara en för stor arbetsbörda bland lärarna eller en upplevd brist på utbud av lämpliga kurser. Det ovanstående förklarar dock inte varför intresset för fortbildning är så lågt just inom teknik och naturvetenskap. Detta är snarare ett systemfel, menar delegationen. I Lärarlyftet finns en alltför svag koppling mellan skolans kompetensbehov och de 76 Teknikdelegationen 2010:2. insatser som erbjuds. I stället för att skolhuvudmännen och skolorna åläggs att inventera vilka kompetensbehov de har och hitta lösningar därefter, läggs ansvaret på den enskilde läraren att själv ta initiativ till att söka fortbildningskurser, och dessutom avstå en del av sin lön. Med en skärpt definition av behörighet hoppas delegationen att arbetsgivarna tvingas ta en helhetssyn och därmed upptäcka de stora kompetensbrister som finns inom matematik, naturvetenskap och teknik. Utöver detta menar delegationen att det finns behov för en ny, mer fokuserad kompetensutvecklingssatsning efter att Lärarlyftet utvärderats.77 En sådan föreslås i avsnitt 8.3.3. Förutom lärarna vill Teknikdelegationen särskilt uppmärksamma en annan viktig personalgrupp på skolorna: studie- och yrkesvägledarna. Vikten av att eleverna får kvalificerad vägledning blir allt större i takt med att såväl högskolans som gymnasieskolans utbud ökar och behörighetsreglerna blir mer komplexa. Studie- och yrkesvägledarna har en särskilt viktig roll i att minska social snedrekrytering. Studier har visat att elever som kommer från studieovana miljöer generellt har större behov av aktiv studie- och yrkesvägledning än de elever som får mer studierelaterat stöd hemifrån. En välfungerande vägledningsfunktion kan alltså bidra till att minska klyftorna och även till att öka studiemotivationen.78 Likaså finns potential att minska dagens skeva könsfördelning inom vissa utbildningar och yrken, genom att motverka traditionella föreställningar baserade på könstereotypa uppfattningar om vilka arbeten som är manliga respektive kvinnliga. Frågan om vägledning är viktig för områdena matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Flera studier visar att det finns brister, dvs. att lärare och studie- och yrkesvägledning inte förmår kommunicera vad ett naturvetenskapligt eller tekniskt utbildnings- eller karriärval innebär.79 Det är stora skillnader från skola till skola i hur väl vägledningen fungerar. 77Statskontoret har regeringens uppdrag att utvärdera den statliga fortbildningssatsningen. Uppdraget ska slutredovisas . I en första metodrapport diskuteras förutsättningarna för utvärderingen. Se Statskontoret Att utvärdera fortbildningssatsningens effekter - förutsättningar och möjligheter. 78SOU 2008:69 Välja fritt och välja rätt -Drivkrafter för rationella utbildningsval, s. 16-17, 34. 79Morgondagens Ingenjör bild av ingenjören – utbildningen och yrket, s. 3-4. Teknikdelegationen välkomnar därför de initiativ som tas till att förbättra såväl skolans styrdokument som studie- och yrkesvägledarutbildningen. Bland annat innehåller propositionen till ny skollag följande skrivningar: 20 § Elever i samtliga skolformer utom förskolan och förskoleklassen ska ha tillgång till sådan kompetens att deras behov av vägledning och information inför val av framtida utbildnings- och yrkesverksamhet kan tillgodoses. Även den som avser att påbörja en utbildning ska ha tillgång till vägledning och information. 21 § För att få anställas utan tidsbegränsning för studie- och yrkesvägledning ska den sökande ha en utbildning avsedd för sådan verksamhet. Den som inte uppfyller kravet enligt första stycket får anställas för studie- och yrkesvägledning för högst i sänder.80 Utvärderingar från visar att andelen obehöriga yrkesverksamma studie- och yrkesvägledare är hög. För att leva upp till skollagens krav fordras således omfattande behörighetsgivande utbildning. Utöver detta menar delegationen att det också behövs fortbildningsinsatser för att öka studie- och yrkesvägledares kunskap om matematik, naturvetenskap, teknik och IKT-områdena. Det är viktigt att studie- och yrkesvägledare får tillgång till kunskap från externa aktörer och inte enbart är hänvisade till eget informationssökande. Studie- och yrkesvägledare bör ingå i den riktade kompetensutvecklingssatsning som delegationen föreslår i 8.3.3. Vidare menar delegationen att studie- och yrkesvägledarutbildningen behöver få en tydligare koppling till de karriärområden som delegationen bevakar. Studie- och yrkesvägledare fokuserar på individens val och inte på arbetsmarknadens behov. Icke desto mindre krävs att vägledaren har kunskap om de möjligheter som finns inom utbildning och samhälle , exempelvis en förståelse för hur arbetslivet i regionen/kommunen ser ut. Det finns många möjligheter till samverkan med arbetslivet, inklusive praktik och examensarbete, inom det tekniska och naturvetenskapliga fältet som de blivande studie- och yrkesvägledarna skulle kunna dra nytta av. Likaså vore det önskvärt med ett formaliserat samarbete med lärarutbildningen. Delegationen är också medveten om att det finns en diskussion om att byta namn på utbildningen till karriärvägledarprogrammet för att bättre spegla uppdraget och bredda rollen. 80 Ds 2009:05.25 Den nya skollagen -för kunskap, valfrihet och trygghet. Skolan har en huvudroll i att skapa intresse för och kunskap i matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Dessvärre visar genomgången i detta kapitel att svenskt skolväsende inte klarar av att leva upp till de högt ställda kraven, och att en rad faktorer pekar i fel riktning. Det är därför tyngdpunkten i de förslag som delegationen lägger fram i kapitel 8 ligger just på skolan. Delegationen ser allvarligt på situationen och menar att det behövs en kraftsamling för att vända utvecklingen. Dessbättre finns det en hel del att bygga detta utvecklingsarbete på. Dels pågår ett omfattande centralt skolreformarbete, varav delegationen kommenterar vissa delar i kapitel 9. Dels har svenskt skolväsende många starka sidor: en lagstadgad rätt till likvärdig utbildning för alla, ett förskoleväsende med stark pedagogisk bas, ett väl utbyggt vuxenutbildningssystem m.m.81 Hos många av dem som arbetar inom skolan finns stort engagemang och ansvarstagande. Det gäller inte minst de skolhuvudmän som varit framgångsrika och har en politisk ledning som engagerar sig aktivt i skolutvecklingen och i lärarnas kompetensfrågor. En viktig uppgift blir att utveckla möjligheterna för kommuner och skolor att lära av varandra. Det är detta som delegationens föreslagna satsning på Teknik- och naturvetenskapskommuner i avsnitt 8.3.1 bygger på. 5.7.1Sjunkande kunskapsresultat och minskad likvärdighet alarmerande Det finns exempel på att de sjunkande kunskapsresultaten i internationella mätningar har bortförklarats med hänvisning till att de inte passar med svenska måldokument. Detta argument håller inte längre. Visserligen mäter TIMSS och inte alla aspekter av lärande, men de aspekter som de mäter är essentiella även för oss. Med allt fler mätningar som pekar åt samma håll står det allt tydligare att kunskapsnivåerna i matematik och naturvetenskap sjunker. Särskilt alarmerande ur perspektiven att skolan ska ge alla en likvärdig utbildning och att behöver en bred kompetens 81 Se Nihlfors, E. Kunskap vidgar världen s. 25 för en övergripande analys av svensk skolas styrkor och svagheter ur ett globaliseringsperspektiv. inom ämnesområdena, är att skillnaderna nu växer mellan eleverna. Lågpresterande och högpresterande polariseras alltmer i kunskapsresultaten. Elevernas tillgång till ämneskompetenta lärare kan inte garanteras utan beror i hög grad på vilken definition av behörighet som tillämpas i hemkommunen och skolan. Inte heller har lärare och studie- och yrkesvägledare lika möjligheter till kompetensutveckling på alla ställen. Följden blir att kvaliteten i undervisningen – inklusive graden av förnyelse i undervisningen – och karriärvägledningen varierar stort från skola till skola. De sjunkande kunskapsresultaten och den minskande likvärdigheten är starka motiv till att skärpa behörighetskraven för lärare (9.1), förbättra lärarutbildningen (9.2), ge incitament till kommunerna (8.3.1) m.fl. av de förslag som delegationen ställer sig bakom. 5.7.2Brist på ledarskap lägger för tungt ansvar på den individuella läraren Den svenska skolan är starkt präglad av decentralisering och bygger på en tilltro till lokala aktörers förmåga, vilket är positivt. Det ligger emellertid en motsättning i att å ena sidan ha ett likvärdighetskrav, å andra sidan en stor mängd ansvariga parter, stor frihetsgrad och stor heterogenitet. Det är med andra ord svårt att åstadkomma jämn kvalitet överallt om många aktörer får agera med stor självständighet. Flera forskare lyfter fram detta som ett av svensk skolas fundamentala dilemman.82 Till detta kommer den snabba takt med vilken decentraliseringen har genomförts. Givet detta vill Teknikdelegationen kraftfullt understryka huvudmännens, främst kommunernas, ansvar för skolans förmåga att leverera kunskapsresultat och stimulera elevernas intresse. I mångt och mycket är detta en ledarskapsfråga. har den enskilde individen/läraren ett alldeles för stort ansvar för frågor som egentligen åligger huvudmannen i sin roll som arbetsgivare. Exempelvis borde fortbildning vara en naturlig, och finansierad, del av skolhuvudmannens och skolans ordinarie verksamhet. I det förslag till fortbildningssatsning som Teknikdelegationen lägger fram i avsnitt 8.3.3 betonas detta. 82 Ds 2009:21 , s. 31, Braunerhjelm, P., , C., Svaleryd, H.,Utvecklingskraft och omställningsförmåga – En globaliserad svensk ekonomi, 31, s. 103, Nihlfors, E. Kunskap vidgar världen, s. 26-46. Över huvud taget bör kraven öka på den kommunpolitiska ledningen att ta sitt ansvar i skolutvecklingsfrågor. För att lärarna ska kunna förmedla den kunskap, de färdigheter och de värderingar som behövs, är det angeläget att organisationen som omgärdar skolan stärks, ansvarsfördelningen förtydligas och uppföljningen förbättras. De kommuner som redan har en insikt i detta har kunnat visa upp goda resultat. Delegationen vill genom systemet med Teknik- och naturvetenskapskommuner som föreslås i 8.3.1 att incitamenten ska öka för de kommuner som på detta sätt vill leda utvecklingen. 5.7.3Lärarutbildning och lärarfortbildning fungerar dåligt I det målstyrda systemet får brister i redskapen, t.ex. i lärarutbildningen och lärarfortbildningen, stora konsekvenser. Detta är något som matematik, naturvetenskap och i synnerhet, teknik har drabbats hårt av. har skolhuvudmännen kunnat gömma sig bakom den officiella statistik som enbart registrerar lärarnas högskolepedagogiska kompetens. Med en skärpning av behörighetskraven och större fokus på ämneskompetens står det klart att situationen är en annan, och betydligt mer problematisk. De hittillsvarande systemen för lärarutbildning och lärarfortbildning har enligt delegationens mening fungerat dåligt för matematik, naturvetenskap och teknik.