sou · GYB35 · 2010-02-02 00:00:00 — Skolgång för alla barn Betänkande av Utredningen om rätt till skolgång m.m. för barn som vistas i landet utan tillstånd SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att komplettera förslagen i betänkandet Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas (SOU 2007:34) genom att bland annat analysera förutsättningarna för och lämna förslag på hur rätten till skolgång samt tillgång till förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg kan utsträckas till att gälla för fler grupper av barn som vistas i landet utan tillstånd (dir. 2009:71). Till särskild utredare förordnades lagmannen . Som experter att biträda utredningen förordnades departementssekreterarna , ämnessakkunnige , rättssakkunniga , avdelningschefen , förbundsjuristen , departementssekreteraren , undervisningsrådet , rättssakkunniga och departementssekreteraren . Som sekreterare i utredningen anställdes hovrättsassessorn . Utredningen – som har antagit namnet Utredningen om rätt till skolgång m.m. för barn som vistas i landet utan tillstånd – överlämnar betänkandet Skolgång för alla barn (SOU 2010:5). Till betänkandet fogas ett särskilt yttrande. Utredningens uppdrag är härmed avslutat. Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100)............... 2Förslag till förordning (201X:XX) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg samt statsbidrag för barn som vistas i utan tillstånd.......... 3Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. ......................... Förslag till förordning om ändring i utlänningsförordningen (2006:97).......................................... Avgränsning i förhållande till betänkande ........................ 1.1Hur bör målgruppen för utredningsuppdraget Utlännings- och migrationslagtiftning ........................ Hälso- och sjukvårdslagstiftning ................................. Situationen för barn som vistas i landet utan tillstånd........... 1.3.1 Officiella rapporter och annan dokumentation .......... 1.3.2 Hur många barn vistas i landet utan tillstånd?............ Rätt till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för en utvidgad målgrupp ..................... 2.1Utbildning för alla - en rättighet och ett mål att gradvis Rätt till .................skolgång m.m. för en utvidgad målgrupp 2.2.2 ..................En rätt för alla barn – eller för nästan alla? ................................av rätten till skolgång m.m 2.3.1 Innehållet i rätten till skolgång m.m. och ansvaret att se till att den kommer till stånd 2.3.2Rätt till utbildning i fristående skolor och deltagande i enskilt bedriven förskoleverksamhet, förskoleklass och skolbarnsomsorg............................. Frågor om sekretess för uppgifter om enskildas utlänningslagstiftningens bestämmelser om uppgifts- Allmänt om allmänna handlingar och sekretess ..................... Hälso- och sjukvårdssekretess ..................................... Uppgiftsöverföring och sekretess mellan myndigheter......... 3.4Överväganden angående sekretessen för barns och elevers personuppgifter betänkande....................... Uppgifts- och underrättelseskyldighet................................... utlänningsförordningen för socialnämnden och styrelsen för utbildningen ............................................ utlänningslagstiftningen i övrigt.................................. 3.5.4 Uppgiftsskyldighet inom hälso- och sjukvård............ Överväganden och förslag....................................................... 3.6.1 Underrättelseskyldigheten för skolstyrelsen och Uppgiftsskyldigheten för socialnämnden ................. Statlig ersättning samt finansiering ............................ Ersättningsbestämmelser enligt gällande rätt....................... 4.3.1 Förordning om statlig ersättning för asylsökande 4.3.2 Förordning (2007:81) om utbildning och statsbidrag för vissa barn och ungdomar som inte är folkbokförda i ............................................ 4.3.3 Bidrag till fristående skolor m.m. .............................. Överväganden och förslag..................................................... Val av ersättningsmodell ............................................ Regleringens närmare innehåll................................... 4.4.4 Ersättning till samtliga skolhuvudmän...................... 4.4.5 Kostnadsersättning för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn..................... Finansiering av reformen....................................................... Överväganden och förslag.......................................... Genomförande av förslagen........................................ Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ......................... Konsekvenser av förslagen..................................................... Förslag till lag om ändring i skollagen (1985:1100) ............. Förslag till förordning om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg samt statsbidrag för barn som vistas i utan tillstånd ........ 6.3Förslag till förordning om ändring i förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl......................... 6.4Förslag till förordning om ändring i utlänningsförordningen (2006:97) Utredningens uppdrag har varit att komplettera vissa av de förslag som lämnades i betänkandet Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas (SOU 2007:34). Uppdraget har bl.a. inneburit att analysera förutsättningarna för hur rätten till skolgång samt tillgång till förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg kan utsträckas till att gälla för fler grupper av barn som vistas i landet utan tillstånd. I denna del ska utredningen lämna förslag på hur målgruppen kan avgränsas. Utgångspunkten ska, enligt direktiven, vara att de barn som omfattas av förslaget ska få rätt till skolgång m.m. på samma villkor som asylsökande barn enligt förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. Dessutom har utredningen haft i uppdrag att lämna förslag som rör rätt till skolgång i fristående skolor och tillgång till enskilt bedriven förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för såväl barn som vistas i landet utan tillstånd som asylsökande barn och ungdomar m.fl., samt hur nuvarande och föreslagen reglering om statlig ersättning kan utformas så att samtliga huvudmän blir ersättningsberättigade. I uppdraget har vidare ingått att analysera förutsättningarna för och lämna förslag om dels hur den skyldighet att underrätta polisen som finns för styrelsen för utbildningen och socialnämnden enligt 7 kap. 1 § utlänningsförordningen (2006:97) kan inskränkas eller avskaffas, dels, om och i så fall hur socialnämndens uppgiftsskyldighet enligt 17 kap. 1 § utlänningslagen (2005:716) kan förändras på ett sätt som är förenligt med ambitionen att trygga barnens vistelse i skola, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Avgränsning i förhållande till förslag betänkande Utredningens uppdrag har i huvudsak varit att lämna kompletterande förslag till betänkande. Eftersom uppdraget innebär att förslag ska lämnas om en utvidgad rätt till skolgång m.m. ingår även att se över vilka konsekvenser detta får för redan lämnade förslag av den förra utredningen. Sistnämnda uppgift har föranlett utredningen att lämna ett avvikande förslag när det gäller frågan om val av modell för statlig ersättning till kommuner och huvudmän. Utredningens förslag beträffande frågan om rätt till skolgång i fristående skolor samt tillgång till enskilt bedriven förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skiljer sig också från det som lämnades av den förra utredningen. Förslag och överväganden betänkande som inte har bedömts ingå i eller påverka detta utredningsuppdrag har i princip inte omnämnts. Bara när det har ansetts vara befogat för ökad förståelse av lämnade förslag eller för helhetens skull, har utredningen kommenterat och tagit ställning för den förra utredningens överväganden. I direktiven anges uttryckligen (s. 9) att uppdraget innebär att målgruppen barn ska utökas jämfört med den grupp barn som omfattades av den tidigare utredningen. påpekas att det finns grupper av barn som inte bör omfattas, såsom exempelvis barn som vistas i landet utan tillstånd . När det gäller frågan om hur målgruppen kan avgränsas bör det först fastslås att utgångspunkten, enligt utredningens bedömning, bör vara att alla barn som vistas i landet ska ha rätt till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Detta gäller även för barn och ungdomar som saknar tillstånd för sin vistelse här, oberoende av vilken anledning tillstånd saknas. Undantag från denna huvudregel får dock anses vara motiverat för barn och ungdomar vars vistelsetid i landet (med eller utan tillstånd) kan förväntas bli helt tillfällig, eftersom det för dessa personer inte kan antas föreligga ett behov av att få sin utbildning m.m. tillgodosedd här. lagd vistelsetid som sannolikt kommer att understiga tre–torde kunna användas som riktlinje för när undantagsbestämmelsen kan bli tillämplig. Den närmare innebörden av den föreslagna rätten till skolgång Genom att rätten till utbildning m.m. för den berörda målgruppen författningsregleras får såväl barnen och deras föräldrar som personal och beslutsfattare klara och tydliga regler att förhålla sig till. Detta medför ökad rättsäkerhet för den enskilde individen och att skollagens mål – allas rätt till lika tillgång till utbildning samt rätt till en likvärdig utbildning – kan uppnås. En sådan reglering torde också medföra att den svenska lagstiftningen på ett bättre sätt överensstämmer med bestämmelserna i och de intentioner som ligger till grund för den. I likhet med den förra utredningen föreslås att de barn och ungdomar som omfattas av utredningsförslaget ska ha rätt till utbildning i samtliga skolformer, dvs. förskoleklass, grundskola, gymnasieskola, obligatorisk särskola, gymnasiesärskola, specialskola och sameskola. Undervisning ska bedrivas med hänsyn till den enskildes behov och förutsättningar. Någon skolplikt föreligger inte. Rätten till utbildning för den berörda målgruppen gäller på huvudsakligen samma villkor som för barn och ungdomar bosatta i . Undervisning i gymnasieskola och gymnasiesärskola förutsätter dock att utbildningen påbörjas . Utredningen ansluter sig till gjorda överväganden och förslag lämnade av den förra utredningen även i övriga delar beträffande vilket innehåll utbildningen ska ha. Härutöver innebär utredningsförslaget att de barn som ingår i målgruppen ska ha rätt att delta i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg på samma villkor som gäller för barn som är bosatta i landet. Någon skyldighet att genom uppsökande verksamhet ta reda på vilka barn som är berättigade till plats i förskola och fritidshem, att anvisa plats i förskoleklass eller att informera föräldrarna om dessa verksamheter och dess syften föreligger dock inte. Rätten till skolgång m.m. föreslås gälla också i fristående skolor och enskilt bedriven förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Detsamma ska gälla också för de barn och ungdomar som omfattas av förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. Utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg ska, efter ansökan, erbjudas den berörda målgruppen av hemkommunen. Hemkommunen ska anses ha fullgjort sin skyldighet genom att barnet får sin utbildning tillgodosedd i en fristående skola respektive deltar i enskilt bedriven förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Med hemkommun avses den kommun där barnet eller eleven stadigvarande vistas, eller om han eller hon saknar stadigvarande vistelseort, den kommun i vilken han eller hon för tillfället uppehåller sig. Underrättelseskyldighet och uppgiftsskyldighet och övriga sekretessfrågor Av bestämmelsen i 7 kap. 1 § utlänningsförordningen (2006:97) följer att bl.a. styrelsen för utbildningen och socialnämnden är skyldiga att, under vissa förutsättningar, underrätta polismyndigheten om en utlännings fullständiga namn, födelsedatum, medborgarskap och bostadsadress. Enligt utredningens bedömning talar övervägande skäl för att varken styrelsen för utbildningen eller socialnämnden bör omfattas av en skyldighet att på eget initiativ lämna underrättelser till verkställande myndighet, och därför föreslås att bestämmelsen i 7 kap. 1 § utlänningsförordningen ska upphävas. När det gäller frågan om socialnämnden uppgiftsskyldighet enligt 17 kap. 1 § utlänningslagen (2005:716) uttrycks i direktiven att utredningen ska analysera förutsättningarna för att förändra bestämmelsen på ett sätt som är förenligt med ambitionen att trygga barnens vistelse i skola, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Med utgångspunkt från uppdragets huvuduppgift, att se till att barn som vistas i landet utan tillstånd ska få rätt till skolgång m.m., har utredningen sökt men inte funnit något säkert underlag för att det skulle finnas ett samband mellan förekomsten av att barn som vistas i landet utan tillstånd avhåller sig från att delta i utbildning m.m. och bestämmelsen om socialnämndens uppgiftsskyldighet. Vid en intresseavvägning har utredningen bedömt att det saknas tillräckliga skäl för att avskaffa eller inskränka bestämmelsen, som alltså även fortsättningsvis bör gälla oförändrad. Utredningen instämmer för övrigt i den förra utredningens bedömning att några författningsändringar vad avser bestämmelser om sekretess inom skolområdet för enskildas personliga förhållanden, och regleringen av sekretess mellan myndigheter, inte är nödvändiga. Frågan om sekretessbelagda uppgifter kan lämnas ut av personal i skola, förskola eller skolbarnsomsorg till exempelvis polismyndighet eller får – liksom tidigare – avgöras efter en prövning enligt generalklausulen i 10 kap. 27 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Statlig ersättning till kommuner och huvudmän Utredningens förslag om rätt till utbildning m.m. till en utvidgad målgrupp innebär ett nytt åtagande för kommunerna och ökade kostnader för utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Dessa kostnader föreslås bli ersätta av staten genom ett specialdestinerat statsbidrag. Ekonomisk ersättning ska lämnas till kommunerna i form av fastställda schablonbelopp per barn eller elev för varje skolform respektive deltagande i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Ersättningen beslutas och utbetalas av efter ansökan av kommunerna. I de fall en elev eller ett barn fått sin utbildning tillgodosedd i en fristående skola respektive deltagit i enskilt bedriven förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg ska det ersättningsbelopp som betalats till kommunen utgöra det bidrag som kommunen ska lämna till huvudmannen för verksamheten. Samtliga huvudmän, såväl offentliga som enskilda, föreslås därmed bli ersättningsberättigade. Rätten till utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för de barn och ungdomar som ingår i målgruppen samt statsbidrag för de kostnader som uppstår föreslås att regleras i förordningsform. När en slutlig utformning av den nya skollagen har utarbetats kan de förslag som här lämnas och som inte bör regleras i förordning i stället införas i den nya lagen. The remit of the Inquiry has been to supplement some of the proposals submitted in the report Schooling for children who are to be refused entry or expelled (SOU 2007:34). The remit has involved analysing the conditions for how the right to schooling and access to pre-school and school-age childcare can be extended to apply to more groups of children residing in the country without a permit. In this part of the remit, the Inquiry will submit proposals for how to define the target group. According to the terms of reference, the premise is to be that the children included in the proposal are to have a right to schooling, etc. on the same terms as children seeking asylum, in accordance with the Ordinance on education, pre-school services and schoolage childcare for children seeking asylum, etc. (2001:976) In addition, the Inquiry has had the task of submitting proposals concerning the right to schooling in independent schools and access to privately run pre-school activities and school-age childcare for both children residing in the country without a permit and children and young people seeking asylum, etc., as well as how the current and proposed regulations on state compensation can be designed so that all service providers are eligible for compensation. The remit has also included analysing the conditions for, and submitting proposals on, how the obligation on the part of the educational board and the social welfare committee to notify the (in accordance with Chapter 7, Section 1 of the Aliens Ordinance (2006:97)) may be restricted or removed, and whether and, if so, how the social welfare committees obligation to provide information (in accordance with Chapter 17, Section 1 of the Aliens Act (2005:716)) may be amended in a way that is compatible with the ambition to ensure that these children are able to attend school, pre-school or school-age childcare. Delimitation in connection with proposals in the 2007 report The main remit of the Inquiry has been to submit supplementary proposals to the 2007 report. As the remit includes submitting proposals on an extended right to schooling, etc., a review of the consequences this will have for proposals already submitted by the previous Inquiry is also necessary. The aforementioned task has led the Inquiry to submit a different proposal concerning the issue of which model to choose for state compensation to municipalities and service providers. The Inquirys proposals concerning the issue of the right to schooling in independent schools and access to privately run pre-school activities and school-age childcare also differ from those submitted by the previous Inquiry. Proposals and considerations in the 2007 report that are not deemed to be part of, or to influence, the remit of this Inquiry have gone essentially unmentioned. Only where it is deemed appropriate for better comprehension of the proposals submitted or for the sake of the overall picture has the Inquiry commented on and taken a position on the previous Inquirys considerations. It is expressly stated in the terms of reference (p. 9) that the remit involves broadening the target group children compared to the group of children covered by the previous Inquiry. At the same time, it is noted that there are groups of children who should not be included, such as children residing in the country without a permit for a shorter period of time. As regards the issue of how to define the target group, it should first be established that the basic premise according to the assessment of the Inquiry should be that all children residing in the country are to have a right to education, pre-school activities and school-age childcare. This also applies to children and young people without a permit for their stay here, irrespective of why they are without a permit. However, an exception from this main rule can be considered justified for children and young people whose stay in the country (with or without a permit) may be expected to be entirely temporary, as it cannot be expected that these persons will be in need of having their educational requirements, etc. met here. An uninterrupted stay that is likely to be less than three to four months should be suitable as a guideline for when the exemption may be applicable. The detailed implications of the proposed right to schooling By regulating in law the right to education, etc. for the target group concerned, children and their parents, as well as staff and decisionmakers, will have clear and unambiguous rules to conform to. This will mean greater legal security for individuals, and it will also mean that the objectives of the Education Act – everyones right to equal access to education and the right to education of equal quality – can be achieved. Such a regulation should also mean that Swedish legislation is more in line with the provisions of the Convention on the Rights of the Child and the intentions behind it. Like the previous Inquiry, this Inquiry proposes that the children and young people covered by the Inquiry proposal are to have a right to education in all types of schools, i.e. pre-school class, compulsory school, upper secondary school, compulsory with learning disabilities, upper secondary with learning disabilities, special deaf and hard of hearing, and school. Teaching is to be conducted taking into account the needs and abilities of the individual. School attendance is not compulsory. The right to education for the target group concerned applies essentially on the same terms as for children and young people resident in . However, a requirement for attending upper secondary school and upper secondary with learning disabilities is that the child began his or her education before the age of 18. The Inquiry agrees with the considerations of the previous Inquiry, as well as the proposals it submitted – also on other elements – concerning educational content. Moreover, the Inquirys proposal means that the children included in the target group are to have a right to participate in pre-school activities and school-age childcare on the same terms as those that apply to children resident in the country. However, there is no obligation to undertake any outreach activities to find out which children are entitled to a place at pre-school and out-of-school centres, to allocate places in pre-school or to inform parents about these activities and their purposes. It is proposed that the right to schooling, etc. also apply to independent schools and privately run pre-school activities and school-age childcare. The same also applies for the children and young people covered by the Ordinance on education, pre-school services and school-age childcare for children seeking asylum, etc. (2001:976). Upon application, education, pre-school activities and schoolage childcare are to be offered to the target group concerned by their home municipality. The home municipality is to be considered to have fulfilled its obligation when a pupil or a child has his or her educational needs met in an independent school or takes part in privately run pre-school activities or school-age Home municipality refers to the municipality in which the child or pupil is permanently domiciled, or if he or she does not have a permanent place of , the municipality in which he or she is currently staying. Obligation to notify, obligation to provide information and other secrecy issues The provision in Chapter 7, Section 1 of the Aliens Ordinance (2006:97) states that the educational board and the social welfare committee, among others, have an obligation to, under certain circumstances, notify the authority of an aliens full name, date of birth, citizenship and home address. In the Inquirys view there are decisive arguments as to why neither the educational board nor the social welfare committee should be included in an obligation to notify an enforcing authority on their own initiative; it is therefore proposed that the provision in Chapter 7, Section 1 of the Aliens Ordinance be repealed. As regards the issue of the social welfare committees obligation to provide information in accordance with Chapter 17, Section 1 of the Aliens Act (2005:716), it is expressly stated in the terms of reference that the Inquiry is to analyse the conditions for amending