sou · GYB340 · 2010-05-28 00:00:00 — Ökad kunskap om de sociala remitteringarnas karaktär och betydelse har visat sig viktig för att skapa förutsättningar för utveckling både i ursprungs- och destinationsländer. Vad är sociala remitteringar? Åtminstone tre typer av sociala remitteringar kan urskiljas. Den första gruppen omfattar normativa strukturer och värderingar i samhället så som synen på jämställdhet, könsroller, på familjen och på religionens roll, men också förväntningar på hur samhället ska fungera och regeringen agera. Den andra gruppen sociala remit- teringar utgörs av de handlingar som följer av dessa värderingar. Hur hushållsarbetet fördelas, synen på mäns och kvinnors förvärvs- arbete, deltagande i organisationer och föreningar, politiskt engage- mang etc. Den sista gruppen rör det samlade sociala kapital som en individ förfogar över.56 Med socialt kapital avses summan av en individs värderingar och synsätt, men också de nätverk och rela- tioner som individen byggt upp och som på olika sätt kan bidra till utveckling. Överföring av sociala remitteringar kan ske på många sätt. Gemensamt är att det involverar någon form av kontakt, av fysisk eller virtuell natur, mellan migranten och dennes ursprungsland. Denna kontakt kan ske genom besök, brev, e-post, telefonsamtal eller via andra kommunikationskanaler. Att det finns en tydlig koppling mellan avsändare och mottagare särskiljer de sociala remitteringarna från den globala masskultur som på liknande sätt sprids över världen och som riktar sig till massan. Sociala remitteringar färdas i båda riktningar. För det stora fler- talet migranter karaktäriseras den transnationella tillvaron värder- ingsmässigt av en kombination av här och där, där sociala 56 Levitt (2006). Cirkulär migration och utveckling remitteringar kontinuerligt överförs mellan ursprungslandet och destinationslandet. Mottagligheten för sociala remitteringar ökar ofta ju mindre avståndet mellan rådande normer och värderingar är. Större likheter mellan samhällen gör det lättare för de sociala remitteringarna att vinna acceptans. finns en rad andra faktorer så som ålder, kön, utbildning och annan tillhörighet som påverkar i vilken utsträckning människor i ursprungslandet – familj, vänner och sam- hället i stort – förmår ta till sig de sociala remitteringarna.57 Sociala remitteringar och utveckling Många migranter upplever en konflikt när förväntningar från anhöriga och vänner i ursprungslandet ställs mot uppgiften att klara vardagen i destinationslandet. Pressen att skicka pengar kan påverka var nyanlända väljer att bosätta sig och om individen tar sig tid att lära sig språket.58 Kanske beror det faktum att någon t.ex. har svårt att betala hyran i destinationslandet, eller att tandvården försakas, på ett upplevt krav att försörja familj och släkt i ursprungslandet. Dessa lojalitetskonflikter får konsekvenser på individplanet men också för samhället i stort när exempelvis integrationspolitiken ska utformas. Om pressen att skicka hem pengar leder till att migr- anten t.ex. tar extraarbete för att klara sina åtaganden kan detta i förlängningen också leda till tidigare utslitning, sjukskrivning och därmed ökade kostnader för samhället. Ökad kunskap om de sociala remitteringarna är därför ett viktigt verktyg för att utformningen av strategier för utveckling och fattigdomsminskning, av relevans såväl för ursprungslandet som för destinationslandet, ska bli så effektiv som möjligt. Det är problematiskt. Man har en bild av att folk är rika och har det bra och förväntar sig att jag ska hjälpa till. Men sanningen är att jag är fattigast i familjen. De har hus och bil och är utbildade. Människors syn på mänskliga rättigheter, demokrati och jäm- ställdhet kan påverkas av de sociala remitteringar som överförs från migranter i eller på andra håll i världen. 57Levitt (2006). 58Pelling (2010). 59Citat från fokusgrupp. Cirkulär migration och utveckling fördelarna med ett öppet och pluralistiskt samhälle, med ett aktivt deltagande i politiska sammanhang så som kommun-, landstings- eller riksdagsval eller föreningsliv. Allt detta är frågor som ges prioritet i det svenska utvecklingssamarbetet. Att förmedla en bild av är inte så lätt. Jag och mina kompisar är aktiva i föreningsliv, vi är med i samhällsföreningar och andra fören- ingar. Det man vill förmedla och föra vidare när det gäller är detta med kvinnogrupper och fackföreningar Hur man löser kon- flikter här. Man vill förmedla det tankesättet vidare! Jag har lärt mig att följa regler och att tålmodigt vänta på bussen! Jag vet att jag måste släppa förbi gångtrafikanter vid övergångsställena. Jag har också lärt mig att punktlighet är en dygd. Om jag är i mitt hemland räknas det som att vara – här är det slöseri med andras tid att komma . Jag fick utbildning i kulturella skill- nader när jag kom hit – för att inte göra någon illa av misstag, genom säga eller göra fel.61 Mellanfolkliga kontakter och sociala remitteringar Det mellanfolkliga utbytet mellan länder utgör en viktig arena för att öka förståelsen och kunskapen människor emellan. Samarbeten mellan städer och regioner på olika håll i världen är en del i detta utbyte. I stort sett alla svenska kommuner och landsting har vänorter eller vänregioner i andra länder. Totalt uppgick antalet samarbeten till 1 475.62 Kontakterna kan bestå av mer eller mindre formella utbyten eller konkreta projekt som drivs gemen- samt. De kontaktytor som denna form av samarbeten medför utgör en kanal för överföring av sociala remitteringar mellan och omvärlden.63 7.4Diasporans roll för utveckling Diasporamedlemmar runtom i världen uppfattas allt oftare som agenter för utveckling och är i hög grad en ekonomisk kraft att räkna med. Diasporan bidrar genom remitteringar liksom via direktinvesteringar i sina ursprungsländer. 60Citat från fokusgrupp. 61Citat från fokusgrupp. 62Sveriges Kommuner och Landsting (2004) Se vidare /web/Vanortssamarbete- _EU-stod.aspx 63För vänortssamarbeten mellan exempelländerna och se bilaga 2 Cirkulär migration och utveckling Men diasporan lämnar inte bara ett ekonomiskt avtryck i ursprungsländerna. Diasporan kan också vara en politisk röst där sociala remitteringar i form av värderingar och idéer om hur ett samhälle kan organiseras utgör viktiga bidrag till utvecklingen. Att diasporor bidrar till utvecklingen i sina ursprungsländer är i sig inget nytt fenomen. Bakom omvärldens nyvunna intresse för dessa gruppers möjlighet att bidra ligger snarare de nya förutsätt- ningar som den tekniska utvecklingen bidragit med i form av minskade avstånd. Detta gäller såväl geografiskt som mentalt Genom Internet, mobiltelefoni, Skype och sociala medier som Facebook kan människor kommunicera i realtid, virtuella nätverk skapas och upprätthållas och relationer bestå. Snabbare och billig- are kommunikationsmöjligheter, tack vare lågprisflyg m.m., gör det betydligt lättare än tidigare för migranterna att upprätt- hålla banden till ursprungslandet. Globaliseringen i sig är också en viktig faktor bakom denna utveckling. Skype är en intressant fråga. Jag minns när jag kom till . Då kunde jag ringa kanske en gång per termin. Det kostade jättemycket. Men kunde man ringa och så kostar det ingenting! Man ringer alla ! Man kan ha kontakt i oftare än med den som finns här i . Jag tror att man har mycket mer kontakter nu 64 Vad är en diaspora? Begreppet diaspora har ingen entydig definition. Ordet diaspora är av grekiskt ursprung och betyder att så eller strö. Begreppet har länge varit nära förknippat med den judiska Diasporan, men under det senaste årtiondet har det kommit att användas generellt för grupper som migrerat. Det finns en rad olika arbetsdefinitioner av vad en diaspora är. IOM använder sig av följande definition: Människor i etniska folkgrupper som lämnar sina traditionella hem- länder och skingras över andra delar av världen 65 Forskningen kring diasporornas roll har länge huvudsakligen utgått ifrån ett sociologiskt och antropologiskt perspektiv med aspekter som gruppidentitet, upplevd social tillhörighet etc. i centrum. är det snarare inom de samhällsvetenskapliga och ekonomiska 64Citat från fokusgrupp. 65IOM (2008). Cirkulär migration och utveckling områdena som intresset för diasporafrågor är störst. Framför allt handlar det om transnationalismens betydelse och de informella nätverk som diasporan representerar och de möjligheter, av poli- tisk, ekonomisk och social karaktär, som dessa skapar.66 Medan vissa diasporor är spridda över ett stort antal länder följer andra mer tydligt i språkliga eller historiska band – exempel- vis är det inte ovanligt med stora diasporor i forna kolonialmakter. Ett sentida exempel på en diaspora som spridits över ett stort antal länder är den somaliska. bereddes somalier skydd i inte mindre än 60 länder, däribland . Någon gränsdragning för vem som kan sägas tillhöra en viss dia- spora finns inte. I stället handlar det om upplevd identifikation och identitet. Att tillhöra en diaspora innebär att man delar ett gemen- samt ursprung och känner en kulturell tillhörighet. Faktorer som vistelsetid i tredje land, medborgarskap och födelseland har betyd- else, men än viktigare är den egna upplevelsen av var man hör hem- ma. En viss region, religion, språk, etnicitet eller andra attribut spelar en central roll som en övergripande tillhörighet finns i nationalstaten. En migrant kan känna samhörighet med flera olika grupper. En indisk IT-ingenjör från , verksam i , kan t.ex. se sig både som medlem av den globala hindupopulationen, som en del av den indiska diasporan, som migrant från delstaten eller tillhörande en viss folkgrupp från en specifik by. Framför allt i områden med stora utgående migrationsströmmar, så som och i och i , kan upplevd samhörighet med flera olika grupper vara viktig också för att den enskilde individen ska hitta sin tillhörighet inom diasporan.67 Inte minst ett ökat intresse för cirkulära migrationsrörelser förutsätter en vidgad syn på diaspora- begreppet. För vissa individer och grupper är diasporaidentiteten mycket stark och kan sträcka sig över flera generationer. För andra avtar betydelsen av att känna tillhörighet successivt i takt med att andra identiteter tar över. Behovet av att identifiera sig med sin dia- spora kan också variera , ofta korrelerat med utvecklingen i ursprungslandet.68 En viss händelseutveckling, av politisk karaktär, en naturkatastrof eller liknande, kan frammana en stark känsla av 66Ionescu (2007). 67Vertovec (2005). 68Vertovec (2005). Cirkulär migration och utveckling samhörighet med ursprungslandet, vilken kommer till uttryck på olika sätt. Familjen och dess syn på diasporatillhörighet spelar en viktig roll för att förstärka eller försvaga betydelsen av identifikation med ursprungslandets diaspora. Rättsliga förutsättningar, så som regel- verk kring medborgarskap, utbildningsinsatser och möjligheter att besöka hemlandet är andra, externa, faktorer som påverkar dia- sporaidentiteten. De sammanlänkande faktorerna till trots är dia- sporor i hög grad heterogena grupper som består av individer med olika bakgrund, erfarenheter, förväntningar och förhoppningar. Varje diaspora inrymmer därför, precis som samhället i övrigt, många olika intressen. Ursprungsländernas arbete med diasporan I takt med att insikten om diasporans potential att bidra till utveck- ling vunnit mark, har fler och fler ursprungsländer etablerat statliga institutioner med uppgift att odla och stärka kontakterna med dia- sporan i utlandet. Gemensamt för dessa är att de ofta har ett tydligt utvecklingsinriktat mandat. Ett flertal länder med stora diasporor har etablerat självständiga ministerier med ansvar för diaspora- frågor. Bland dessa återfinns bl.a. , , , , , , , och Yemen. ((2009)) andra fall har myndigheter eller underavdelningar skapats vars arbete syftar till att hitta ett systematiskt sätt att arbeta med dia- sporan. och Affairs är två exempel på ministerier vars främsta uppgift är att engagera diasporan för att på olika sätt bidra till utvecklingen i hemlandet. etablerade 2001 också en s.k. högnivåkommitté för dia- sporafrågor69 i syfte att finna former för att stärka banden med den indiska diasporan. Kommitténs deltagare är namnkunniga med- lemmar i den indiska diasporan runt om i världen.70 Avdelningen för Ethiopian Expatriate Affairs vid det etiopiska har som en av sina uppgifter att främja ett aktivt deltagande av den etiopiska diasporan i landets socio-eko- nomiska utveckling.71 har lanserat ett program för att 70Ionescu (2007). 71Vertovec (2005). Cirkulär migration och utveckling höja medvetenheten om diasporans potential för att bidra till utveckling och öka samarbetet med landets diaspora.72 Medan vissa länder har valt en vid definition på sin diaspora och vänder sig både till egna medborgare med uppehållstillstånd i ett annat land och till naturaliserade medborgare med ursprung i ett visst land, riktar sig andra bara till de egna medborgarna. skiljer på icke bofasta medborgare (s.k. Non-Resident , NRIs) och människor av indiskt ursprung (s.k. People of Indian Origin, PIOs). Personer med indiskt medborgarskap, dvs. innehavare av indiskt pass som bosatt sig utomlands under en icke tidsbestämd period, tilldelas NRI-status. PIO-status, å andra sidan, avser utländska medborgare av indiskt ursprung. Syftet med denna uppdelning är att nå ut till hela den indiska diasporan och därmed skapa förutsättningar för att ta del av det bidrag till ursprungs- landets utveckling som denna kan ge.73 Som nämnts ovan kan diasporatillhörighet upplevas på flera nivåer. Detta avspeglas också i det praktiska arbetet för att främja potentiella utvecklingseffekter. På flera håll har regionala eller lokala institutioner vuxit upp, bl.a. i de indiska delstaterna med stora diasporapopulationer, vars uppgift är att attrahera remitteringar, investeringar och andra former av utbyte på denna nivå. Studier visar också att diasporan föredrar att engagera sig i projekt i sin hemprovins eller hemby där man ofta har familjeband kvar, är bekant med rådande förutsättningar och därmed känner en större tillhörighet.74 Ett lands utrikesrepresentation utgör ett viktigt redskap för att nå ut till diasporan. I många fall har ambassader och konsulat tyd- liga instruktioner om hur diasporan ska engageras. Detta kan ske genom att förse diasporans medlemmar med information om utvecklingen i hemlandet, om investeringsmöjligheter, projekt och aktiviteter inom utbildning, kultur etc. En annan viktigt uppgift för ambassaderna är att tillhandhålla en plattform för diasporamed- lemmarna att hitta varandra. I vissa fall ingår i dessa uppdrag också negativa inslag så som övervakning av diasporamedlemmar som misstänks ägna sig åt för myndigheterna i hemlandet icke önskvärd verksamhet, stödja oppositionen etc. Även om flertalet diasporamedlemmar och organisationer är positiva till att bidra till utvecklingen i sina ursprungsländer upp- 72Ionescu (2007). 73Ionescu (2007). 74Ionescu (2007). Cirkulär migration och utveckling lever vissa att det finns hinder i vägen för ett sådant engagemang. Ett sådant hinder som många migranter känner oro inför är att engagemang i ursprungslandet, som kanske involverar resandet dit, kan påverka individens uppehållstillstånd i destinationslandet. En ofta framförd tes är att ju tryggare en individ känner sig i destina- tionslandet, genom permanent uppehållstillstånd eller förvärvat medborgarskap desto mer villig är individen att ge av sin tid och sitt engagemang för ursprungslandet. Diasporan som finansiell resurs Diasporan bidrar, som tidigare nämnts, till utvecklingen i ursprungsländerna på olika sätt. Hemsändandet av pengar är en viktig del, sociala remitteringar en annan. Diasporan bidrar också till den ekonomiska utvecklingen i ursprungsländerna genom utländska direktinvesteringar. och är exempel på länder som lanserat riktade policyinitiativ i syfte att attrahera diasporans investeringar. Medan remitteringarna till är relativt sett små – givet landets stora ekonomi och många migranter – är de finansiella flödena i form av utländska direktinvesteringar omfattande. Den kinesiska diasporan svarade för av de utländska direkt- investeringarna i landet mellan 1985–2000 och gav därmed ett centralt bidrag till snabba ekonomiska utveckling. 2002 kom närmare hälften av de totala utländska direktinvesteringarna från den kinesiska diasporan. I fall är förhållandena delvis de omvända. Medan remit- teringarnas betydelse för utvecklingen är signifikant, framförallt i vissa delstater, har de finansiella flödena varit mer begränsade. genererades av de utländska direktinvester- ingarna av den indiska diasporan. Denna grupp har dock spelat en avgörande roll för utvecklingen av landets IT-sektor. Under 1990- talet bedrev den indiska diasporan i framförallt ett aktivt påverkansarbete med målsättningen att utlokalisera verksamhet inom denna sektor till . Ytterligare en manifestation av dia- sporans betydelse är att 19 av 20 av ledande IT-företag är grundade av diasporamedlemmar.75 75 Ionescu (2007). Cirkulär migration och utveckling Destinationsländernas arbete med diasporaorganisationer – det holländska exemplet lyfts ofta fram som ett land som kommit långt i arbetet med att engagera och konsultera landets olika diaspora- grupper. Det finns ett stort antal aktiva diasporaorganisationer i som involveras i den politiska processen genom den s.k. Nationella konsultationskommittén för etniska minoriteter, (, ) som etablerades 1997.76 Inom finns sex etniska minoriteter representerade: migranter från , , , , och . Därtill deltar företrädare för personer som beviljats asyl i Nederländerna.77 Varje etnisk minoritet repre- senteras av en diasporaorganisation och respektive grupp styr själv över denna urvalsprocess. För att få ingå i krävs att orga- nisationen i fråga har kvinnliga representanter i sin styrelse, att andra generationens migranter är företrädda, att organisationen har ett fungerande arbetsförhållande till andra diasporaorganisationer som företräder samma minoritet samt att organisationen kan visa på erfarenhet av arbete med integrationsrelaterad verksamhet. träffar företrädare för den holländska regeringen vid tre till- fällen för att diskutera frågor av relevans för landets dia- sporamedlemmar.78 Diasporor i och deras bidrag till utveckling i ursprungsländerna I syfte att effektivisera utvecklingspolitiken är det angeläget att dia- sporagruppernas delaktighet för att bidra till utvecklingen i ursprungs- länderna tas tillvara, liksom att samhället mer aktivt engagerar och stödjer diasporagruppernas samarbete med berörda myndigheter, det privata näringslivet och enskilda organisationer. Detta är också en uttalad målsättning i PGU. Diasporaorganisationer i kan ta sig många former. Medan vissa diasporagrupper företräds av en rad olika organisa- tioner som sinsemellan kan ha varierande agendor, är andra grupper Se vidare /web/netherlands.php?aid=22 78Se vidare /web/netherlands.php?aid=22 och /dataoecd/8/21/42485352.pdf Cirkulär migration och utveckling Vissa organisationer är mycket aktiva, andra mindre. Precis som i många frivilligorganisationer är engagemang i diasporaorganisationer oavlönat och något individen ägnar sig åt på sin fritid. Detta, i kombination med små ekonomiska resurser, upp- levs av många organisationer som en begränsande faktor. En icke heltäckande genomgång ger vid handen att det finns ett sextiotal diasporaorganisationer registrerade i . Av dessa erhöll 47 organisationer statsbidrag, i form av organisations- och etabler- ingsbidrag, via under 2009.79 SIOS, Samarbetsorgan för etniska organisationer i , samlar sexton medlemsförbund80, uppdelade på omkring 300 lokal- föreningar runt om i landet med sammanlagt 75 000 medlemmar. Organisationens syfte är att på olika sätt bidra till och verka för ett mångkulturellt . Verksamheten omfattar en bred agenda av språk- kultur- utbildnings- och andra minoritetspolitiska frågor, inklusive en rad projekt. SIOS har en vald styrelse där samtliga medlemsförbund är representerade.81 Ekonomiskt stöd till diasporaorganisationer Sida beviljar bidrag till ett stort antal svenska enskilda organisationer (s.k. civilsamhällesorganisationer, CSO). Bland dessa organisationer ingår också diasporaorganisationer. Bidraget förmedlas via vidareförmedlande ramorganisationer där Forum Syd med sina 200 medlemsorganisationer är den största. Några av dessa har koppling till diasporor i . Enskilda organisationer som ansöker om Sida-bidrag ska finansiera en del av kostnaderna för projektet genom egna medel (s.k. egeninsats). Denna egeninsats ska ses som en garanti för den svenska organisationens prioriter- ingar och förmåga att mobilisera engagemang för sitt utvecklings- samarbete. Miniminivån på egeninsatsen fastställs av regeringen och är av kostnaderna för den Sidastödda verk- samheten. Sammanfattande kallas detta för 90/10-modellen. 80SIOS medlemsorganisationer inkluderar: , Chilenska riksför- bundet, , , Grekiska riksför- bundet, , , , , , , Ryska riks- förbundet, , , och . Cirkulär migration och utveckling Egeninsatsen ska utgöras av kontanta, privata medel insamlade i . Forum Syd har delat ut bidrag till ett 60-tal diaspora- organisationer. Projekten i fråga har initierats av diasporan i , som alltså också svarar för av finansieringen, och implementeras av en lokal samarbetspartner. Ett krav är att projekten ska främja en samhällsutveckling på demokratisk grund och utgå ifrån ett rättighetsperspektiv. Sida har finansierat ett volontärbidrag som kan användas för till- fälliga insatser av volontärer på plats i utvecklingsländer. För detta bidrag krävs ingen egeninsats. Språkkunskaper och kulturell erfarenhet från landet i fråga är en förutsättning för att erhålla detta bidrag, vilket gör diasporamedlemmar till lämpliga kandidater. Forum Syd har bl.a. givit stöd till ett flertal volontärprojekt för kunskapsöverföring till . Volontärbidrag kan dock endast komma i fråga om lokal kompetens saknas.82 Exempel på svenska organisationer som samarbetar med diasporaorganisationer Göteborgsinitiativet och Sociala Missionen Göteborgsinitiativet är en paraplyorganisation för ett antal sociala och ideella organisationer baserade i som på olika sätt arbetar med diasporagrupper som är engagerade och vill bidra till utvecklingen i sitt ursprungsland.83 Man har bl.a., i samarbete med Sociala Missionen84, arbetat med en rad projekt till stöd för frivillig återvandring till och . Syftet är att bidra till ett hållbart återvändande och en lyckosam återetablering i ursprungslandet.85 82Sida (2010) samt Sida (2007). 83Göteborgsinitiativets medlemsorganisationer inkluderar Röda Korset, , i , Kyrkliga , i , Somaliska intellektuella , kristna samarbetsråd och . Cirkulär migration och utveckling driver ett s.k. återvandringskontor som lyder under utbildningsförvaltningen. Verksamheten riktar sig till utrikes födda som önskar återvandra till sina ursprungsländer och vänder sig i första hand till personer som kommit till som flyktingar. Återvandringskontoret bistår under hela åter- vandringsprocessen, med allt ifrån rådgivning i samband med det individuella beslutet att återvandra till praktisk hjälp på plats genom de medborgarkontor som upprättats i bl.a. Bosnien-Her- cegovina. Syftet är att underlätta återetableringen. Kunskapsöverföring från – exemplet KOMAR Några forskare med kurdisk bakgrund verksamma vid , driver frivilligorganisationen – . KOMAR:s målsättning är att främja forskningsförutsättningarna i norra och skapa ett utbyte mellan kurdiska forskare och motparter i och övriga . har KOMAR berett möjlighet för ett 30-tal kurdiska studenter att genomföra sina doktorandstudier i . Student- erna utgör både brobyggare och kunskapsöverförare. Genom att skapa en plattform för unika forskningsprojekt bidrar KOMAR:s arbete också till utvecklingen i . KOMAR är bara ett exempel på en frivilligorganisation som har sin grund i migranters engagemang och vilja att bidra till utveck- lingen i sitt ursprungsland.