sou · GYB339 · 2010-06-01 00:00:00 — Vi har heller ej kunnat få till- gång till register- eller kontaktuppgifter till de barn- och skolskö- terskor som inte är organiserade i riksföreningarna. Målgruppen för undersökningen har mot bakgrund av detta definierats som Barnsjuksköterskor och Skolsköterskor som är medlemmar i för Barnsköterskor eller Riksföre- ningen för Skolsköterskor. Målgruppen omfattar cirka 4 550 personer, fördelade med cirka 2 400 barnsköterskor och 2 150 skolsköterskor. Inför undersökningen gjorde ARS följande reflektion över mål- gruppen: Enligt uppgifter till ARS är målgrupperna mycket positivt inställda till studien. Många inom målgruppen uppges anse att arbetssituationen är mycket pressad, speciellt då vaccinering mot influensa A (H1N1), har lagts till övriga vaccinationsprogram och Man anser att en belysning av arbetssituationen är nödvändig och uppskattar att undersökningen genomförs, även om tidpunkten för dess genomförande är mindre lämplig. Om målgruppen kan också sägas att den är kvalificerad och hög- utbildad. Målgruppen har stort engagemang i sitt arbete och kan anses ha stor datorvana. Vi bedömer att det är svårt att nå målgruppen genom telefonintervjuer, då de vanligen enbart kan nås på telefontider, avsedda för patientsamtal. Det är mindre troligt att de vill uppta för intervjuer i en undersökning även om de anser att undersök- ningen är mycket viktig. Under förberedelsearbetets gång har vi fått kännedom om att merparten av sköterskorna i de två grupperna har egna e-postadresser. Sköterskegruppernas huvudrepresentanter föror- dar att datainsamlingen genomförs med hjälp av e-postenkät. Undersökningen är genomförd som en kvantitativ totalundersök- ning inom målgruppen barn-BVC-sjuksköterskor och Skolsköters- kor (se ovan), som har inrapporterad e-postadress. Datainsamlingen har genomförts med en e-postenkät. Den första utsändningen har följts upp med fyra påminnelser till dem som ej har besvarat enkäten. har genom sina kontakter med för Barnsjuksköterskor () och för Skolskö- terskor ombesörjt inrapporteringen av registeruppgifter till ARS. Detta kan kommenteras med att inrapporteringen av register- uppgifter för sjuksköterskor som arbetar på BVC har gått mycket bra. Detta har kunnat göras genom de läns-/landstingsvisa repre- sentanterna för barn-/BVC-sjuksköterskorna (i barnhälsovård i ). Från dem har vi fått in vad vi betraktar som ett fullständigt register omfattande 2 333 individuella person- uppgifter, med e-postadresser. Inrapporteringen av registeruppgifter och då främst e-post- adresser till de sjuksköterskor som är verksamma som skolsköters- kor har varit svårare. Det medlemsregister som finns för skolskö- terskor inom för Skolsköterskor har vi ej kunnat få tillgång till. Föreningen har hänvisat till att svensk lagstiftning hindrar föreningen från att lämna ut uppgifterna. dock bistått och undersökningen genom att själva uppmana lokalt ansvariga och enskilda medlemmar att sända in kontaktuppgifter till ARS. På detta sätt har vi fått in uppgifter på olika sätt. Allt från uppgifter för hela kommuner samlat, till e-post- adresser från enskilda skolsköterskor, som själva har önskat att få vara med i undersökningen och besvara enkäten. Det har varit en grannlaga uppgift att sammanföra dessa registeruppgifter, i dess olika rapporteringsformer, till ett gemensamt och för dubbletter, rensat register. Registret för sjuksköterskor, verksamma inom skolan består av 1 732 individuella e-postadresser till individuella personer. Registret omfattar primärt e-postadresser till undersöknings- populationen. ARS bedömer att vi har kunnat sammanställa nära nog fullstän- diga register över de två delmålgrupperna (Barnsjuksköterskor och Skolsköterskor som är medlemmar i för Barn- sjuksköterskor eller för Skolsköterskor). Under fältarbetets gång har vi fått meddelanden från olika yrkes- grupper, som korrekt säger sig inte tillhöra målgruppen för under- sökningen. Det gäller främst Läkare, Administrativ personal och Sköterskor verksamma inom gymnasieskolan. Man kan alltså vara eller stå som medlem i någon av de två organisationerna, utan att ha vaccinerande arbetsuppgifter. ARS anser det vara av vikt och intresse för läsaren att bakgrunden till valet av metod redovisas. Det föreligger flera skäl för det val vi har gjort mellan de metoder som vi övervägde inför undersökning- ens genomförande. En utgångspunkt var att önskade kunna bryta ned materialet och studera resultat för många olika och intressanta delmålgrupper. Bland sådana intressanta del- målgrupper kan nämnas olika delar av riket, områden med olika befolkningstäthet, åldersgrupper bland de svarande, yrkeskatego- rier etc. För att kunna göra dessa nedbrytningar krävs en stor svars- population. De metoder för fältarbetets genomförande som övervägdes och diskuterades mellan och ARS var e-postenkäter, postala enkäter eller telefonintervjuer. Vi diskuterade också om undersökningen skulle genomföras som en urvalsundersökning eller som en totalundersökning inom den definierade målgruppen. Vi hade följande aspekter att ta hänsyn till: Tillgänglig register- och kontaktinformation Målgruppens kontakt-, nåbarhet Målgruppens relation till ämnet och uppdragsgivaren. Tidpunkten för genomförandet av undersökningen Önskad svarspopulation Målgruppens önskemål/ Huvudmännens bedömning Tidsaspekten 1.Register och kontaktinformation. Vi visste att vi kunde få e- postadresser till samtliga de sjuksköterskor vi kunde få kontakt- uppgifter till. Telefonnummer och postadress var mer osäkra uppgifter. Vi fick kännedom om att föreningarna i huvudsak höll kontakt med sina medlemmar genom e-post och att de register som fanns att tillgå skulle innehålla e-postadresser till samtliga medlemmar. 2.Målgruppens kontakt-, nåbarhet. Vår och andras erfarenheter när det gäller denna målgrupp är att de har telefontider då de kan nås. Telefontiderna är dock i första hand till för patient- kontakter, varför man sällan vill besvara enkätfrågor . Telefontiderna är oftast mycket svåra för oss att pricka in. Postala enkäter kan då vara mer lämpliga. Postala enkäter kan dock läggas undan om arbetsbelastningen är hög. har under fältarbetets gång fått information om att vissa tele- fonväxlar till mottagningar har hållits helt stängda på grund av arbetsbelastningen med vaccineringen mot influensa A (H1N1). 3.Målgruppens relation till ämnet och uppdragsgivaren. Mål- gruppen ska enligt uppgift vara mycket intresserade av ämnet och bör ha stort förtroende för uppdragsgivaren. De respektive yrkesföreningarnas engagemang i undersökningen torde också tala för en positiv inställning till och ett högt deltagande i undersökningen. hade ett mycket stort antal frågor som man önskade få belysta i undersökningen. Flera av frågorna var av den art att de var svåra att ställa muntligt i telefon. De lämpade sig bättre att ställa skriftligt, med en synlig svarsskala eller på ett sådant sätt att tid kunde ges för att sam- manställa eller överväga svaren. ARS framförde synpunkter på att frågeformuläret var mycket långt och omfattande. Vaccin- utredningen och de olika referensgrupperna ansåg dock att samtliga frågor var av mycket stort värde och skulle ställas i undersökningen. 5.Tidpunkten för genomförandet av undersökningen. Under- sökningen skulle genomföras då målgrup- pen hade extremt hård arbetsbelastning med massvaccinationen mot influensa A (H1N1). Vi har i automatsvar, fått veta att mottagningar stängt sina telefonväxlar på grund av arbetet med denna vaccination. hade också en tidsplan för sitt arbete, vilken inte tillät en senareläggning av undersök- ningen. önskade en så stor svarspopulation att nedbrytningar på många delmålgrupper kunde göras. Detta kräver en undersökning med ett mycket stort bruttourval eller bruttopopulation. 7.Möjligheter till påminnelser. Möjligheterna att använda alter- metoder för påminnelser (t.ex. telefonpåminnelse efter postala enkäter), skulle vara mycket svårt bland annat av skäl som angivits ovan. De två sjuksköterskegruppernas riks- organisationer förordade att undersökningen genomfördes med e-postenkät. Utgångspunkt vid planeringen av undersök- ningen var att resultat skulle föreligga . En postal enkät skulle inte ha kunnat färdigställas inom de givna tidsramarna. En undersökning genomförd som postal enkät eller med hjälp av telefonintervjuer med en bruttopopula- tion med över 4 000 individer/2 800 insamlade svar hade varit avsevärt mycket mer kostnadskrävande än den nu genomförda undersökningen med e-postenkäter. Ett frågeformulär har utarbetats i samråd mellan Vaccinutred- ningen och ARS. Formulärarbetet har genomförts enligt följande arbetsfördelning: har ansvarat för frågeområden och fråge- ställningar (Vad man vill veta). ARS har ansvarat för frågeformule- ring och formulärutformning (Att frågorna mäter det de avser att mäta och att formuläret är smidigt att besvara). har godkänt frågeformuläret före fältarbets- start. Inom har grunden för frågeformuläret sam- manställts i samråd med berörda organisationer, såsom intresse- föreningarna för barnsjuksköterskor, skolsköterskor, skolläkare och barnhälsoöverläkare. Frågeformuläret i dess olika skissformer gick på remiss till berörda organisationer och samarbetsparter kring . Det slutgiltiga frågeformuläret godkändes av samtliga parter kring . ARS framförde att frågeformuläret bör begränsas till att omfatta maximalt 40 frågor och delfrågor, detta för att ej belasta respon- denterna med ett alltför tungt och omfattande frågeformulär. Det slutgiltiga frågeformuläret kom att omfatta 55 frågenummer, varav flera frågor innehöll delfrågor och rangordningsfrågor. Efter väl genomfört förarbete omfattande formulärarbete och ur- valsdragning påbörjades fältarbetet. Det första utskicket gjordes . Påminnel- ser sändes därefter ut , och . En fjärde och sista påminnelse med angivet sista svarsdatum sändes ut . Fältarbetet avbröts och enkäten stängdes . Inkomna svar har dataregistrerats kontinuerligt. När fältarbetet avbröts databearbetades materialet. Vi har uppnått följande resultat av fältarbetet: A-bortfall, Utgående ur populationen Felaktiga adresser, ej möjliga att spåra eller justera Långvarigt ledig, föräldraledig, tjänstledig etc. Öppnade ej besvarade enkäter Inkomna och databearbetade enkäter Ej fullständigt besvarade enkäter En förenklad och övergripande sammanställning av de svarandes fördelning utifrån uppskattade totalpopulationer och inrapporte- rade kontaktuppgifter ger följande resultat. Vi har här inte tagit hänsyn till A-bortfall (personer som ej ingår i målgruppen för undersökningen). Andel av inrapporterade adresser 1.9Kommentarer till fältarbetet, svarsfrekvensen och diskussion kring bortfallsanalys Svarsfrekvensen om är mycket bra, även i jämförelse med undersökningar rent generellt och undersökningar genom- förda med de traditionella fältarbetsmetoderna, telefonintervjuer och postala enkäter. Det är mycket troligt att svarsfrekvensen hade varit ännu högre om undersökningen hade genomförts med normal arbetsbelastning. genomfördes undersökningen med extremt hög arbetsbelastning, när nära nog samtliga barn skulle vaccineras av målgruppen för undersökningen. En liknande arbetsbelastning har troligen aldrig förekommit. Frå- geformulärets längd kan också ha bidragit till en minskad svars- benägenhet, speciellt frågorna om tidsåtgång för olika arbets- moment kan ha upplevts som tunga att besvara. De negativa kom- mentarer vi har fått kring undersökningen från målgruppen har gällt dessa två områden, undersökningens genomförande i tiden och frågeformulärets längd. Vi kan dock konstatera att fältarbetsmetoden, e-postenkäter, har fungerat mycket väl. Vi har fått hög svarsfrekvens. Fältarbetet har kunnat genomföras under en koncentrerad fältarbetsperiod. Vi har kunnat genomföra en populationsmässigt mycket stor under- sökning på ett kostnadseffektivt sätt. Vi kan också konstatera att adressuppgifterna har fungerat mycket väl. ARS har inte genomfört någon bortfallsanalys. Skälen för detta är flera. Vi ser egentligen inget behov av att genomföra en bort- fallsanalys. Vi har relativt små möjligheter att genomföra en bort- fallsanalys, på grund av att vi har mycket begränsade uppgifter och kunskaper om målgruppen för undersökningen. Vi kan se att och åldersfördelningen i svarspopulationen väl bör överensstämma med de som gäller för målgruppen totalt (kvinnor). Medel- åldern i svarspopulationen är . Spontant kan vi tycka att den känns något hög. Vi har dock inga uppgifter att relatera medel- åldern till. Den geografiska fördelningen över landet kan vi också bedöma vara relativt korrekt. Vi kan också se att svarsbenägenheten för de två delmålgrupperna är relativt jämn och att svarsfrekvensen i de två målgrupperna är jämn. Övriga parametrar har vi inte möj- lighet att stämma av eftersom det inte finns tillgång till andra upp- gifter i registret över målgruppen. Bortfallsanalyser kan också göras genom att ett slumpmässigt urval görs inom B-bortfallet och att man på alla tänkbara sätt till- ser att man får in svar av de ur bortfallet utvalda och därefter jäm- för svaren från huvud populationen med svaren från bortfalls- populationen. Detta är en mycket kostsam åtgärd. Vi har i samråd med beslutat att inte genomföra en sådan bort- fallsanalys. I detta kapitel redovisas undersökningens resultat. Redovisningen följer frågeformulärets disposition och presenterar resultatet i kro- nologisk ordning. Frågorna anges med fullständig formulering med indragen kursiverad text. Resultatredovisningen är indelad i 10 kapitel: 2.3Vaccinationssituationen i dagens barnhälsovård 2.4Yrkesrollen för sjuksköterskor inom barnhälsovården 2.9Tidsåtgång för olika arbetsmoment 2.12Bakgrundsfrågor om de intervjuade Respektive kapitel inleds med en översikt över frågeområdet. Där- efter följer redovisningen fråga för fråga med resultaten för samt- liga svarande och vanligtvis för de undergrupper som signifikant avviker från den totala populationen. Kommentarerna är skrivna utifrån totalresultaten. Totalresultaten är ovägda, eftersom de två delmålgrupperna är i princip lika stora (, respektive av totalpopulationen och respektive av svarspopulationen). För mer ingående studier av undersökningens undergrupper kan det fullständiga tabellverket i bilaga 1 studeras. För studier av tabellerna bör nämnas att tabellerna är signifikanstestade. Det innebär att resultat i undergrupper som statistiskt signifikant avvi- ker från resultaten för Samtliga (resultaten i totalkolumnen) är markerade med ett + eller – tecken, beroende på om värdet är högre eller lägre än värdet i totalkolumnen. Värdena i tabellerna är avrundade till närmaste hela procenttal. i tabellen innebär det att färre än har avgivit svar/ svaret. inget värde ( - ) innebär det att ingen intervjuad har avgivit svar/svaret. Vid läsning av tabellverket (bilaga 1.) kan läsaren finna att skillnader om kan finnas mellan summerade värden (Summa instämmer och Instämmer helt + Instämmer del- vis). Detta förklaras av avrundningseffekter. Summan i diagrammen samt i tabellerna kan i vissa fall summera till någon procent lägre eller högre än . Detta beror på att värdena är avrundade till närmsta heltal. Det insamlade materialet är databearbetat så att geografiska skillnader kan studeras. Databearbetningen Geografi 1, är en geo- grafisk uppdelning av i fem områden, Norr, Mitt, Öst, Väst och Syd. Indelningen är gjord efter postnummerområden och kan övergripande beskrivas som: Norr är området norr om . Mitt är området söder om men norr om . Öst är området från i norr, till i söder och öster om . Väst är motsvarande område väster om . Syd är området söder om områdena Öst och Väst. Databearbetningen Geografi 2, är en geografisk uppdelning av efter befolkningstäthet. Uppdelningen är genomförd efter A-regioner, där Storstad är , och , Övriga städer utgörs av mellanstora städer enligt allmänt veder- tagen definition och Övriga landet är övriga (mindre städer) orter och landsbygd. Eftersom samtliga inte har besvarat bakgrundsfrågorna om ålder, geografi (postnummer), tid på tjänst etc. summerar dessa delmålgrupper inte till summan av samtliga. Det är endast de respondenter, för vilka vi har dessa uppgifter, som vi har kunnat föra till de olika delmålgrupperna. Det bör också framhållas att ett lågt antal svarande för vissa frå- geställningar kan påverka resultatet på så sätt att procenttalen blir relativt sett mycket stora per enskild svarande individ1. Därtill har ett flertal frågeområden relativt stora andelar som är indifferenta eller väljer att svara Vet ej. Merparten av resultaten är presenterade i grafisk form. Den gra- fiska presentationen baseras i huvudsak på totalresultaten för varje fråga. I detta delkapitel kommer en rad frågor om de tillfrågades bak- grund att ställas. Inledningsvis utfrågas sköterskorna om deras huvudsakliga yrkesverksamhet. 1.Vilken är Din huvudsakliga yrkesverksamhet? Av de svarande anger att deras huvudsakliga verksamhet är Skolsköterska, den näst största andelen svarar Distriktssköterska () och en fjärdedel () svarar Barnsjuksköters- kor vid BVC. I gruppen BVC-sjuksköterskor svarar barnsjuksköterska vid BVC och distriktssköterska. I gruppen Skolsköterskor svarar samtliga () att de är skolsköterskor. 1 Detta gäller framförallt följande undergrupper: tillfrågade upp till (86 personer) och tillfrågade utan specialistutbildning (27 personer). Vet ej/ Ej svar Avvikande svar bland undersökningens undergrupper finns att stu- dera i detalj i bilaga 1. Nästa fråga är formulerad för att införskaffa information om de tillfrågades anställningsform. 2.Hur stor andel av en heltidstjänst arbetar Du som barnsjuk sköterska, skol- eller distriktssköterska? Bedöm arbetsinsatsen över ett kalenderår. av de tillfrågade arbetar heltid, en dryg tredjedel () svarar att de arbetar eller mer och svarar att de arbetar mellan 50–. Vidare svarar fem pro- cent att de arbetar . De kvarvarande två pro- centen svarar att de inte vet eller har valt att inte lämna svar. Andel av en heltidstjänst som barnsjuksköterska, skol- eller distriktssköterska? , mindre än halvtid Vet ej/ Ej svar , mindre än halvtid Vet ej/ Ej svar Hälften () av skolsköterskorna svarar att de arbetar hel- tid, medan av BVC-sjuksköterskorna gör det. Vi kan också se att av de äldre sköterskorna arbetar heltid, vil- ket är mer än för samtliga. I svarar en av tre (33 pro- cent) att de arbetar heltid. Fler avvikande svar bland undersökningens undergrupper finns att studera i detalj i bilaga 1. Nästa fråga gäller vilket typ av befattning som de tillfrågades närmsta chef har. Frågan har följande formulering: 3.Vilken befattning har Din närmaste chef med personalansvar? Välj det som bäst stämmer in på Din situation . Den största andelen () svarar att deras närmaste chef är Sjuksköterska. svarar Rektor eller annan befattnings- havare i skolan, ger svarat Annan tjänsteman inom kommun/landsting/region och svarar Läkare. Därtill har givit andra svar. Bland BVC-sjuksköterskorna svarar Sjuksköterska och Läkare. Av Skolsköterskorna svarar Rektor eller annan befattningshavare på skolan och Annan tjänsteman inom kommunen. svarar Sjukskö- terska. Vi kan alltså konstatera att BVC-sjuksköterskorna vanligen har en sjukvårdsutbildad som närmaste chef, medan Skolsköters- korna ytterst sällan har det. Närmsta chef med personalansvar Vet ej/Ej svar För studier av avvikande svar bland undersökningens undergrupper studera bilaga 1. Nedanstående fråga ställs till delmålgruppen skolsköterskor och behandlar om deras arbete sker i en skola eller i en friskola. 4.Bedrivs Din huvudsakliga verksamhet som skolsköterska i en skola eller i en friskola? svarar att deras arbete som skolsköterska sker i kom- munal regi. svarar att de arbetar i en friskola. För att följa upp föregående fråga och undersöka skolsköters- kornas arbetsförhållanden vad gäller tillgång till skolläkare utfrågas de med följande fråga. 5.Vilket av följande alternativ passar bäst in på den verksamhet Du arbetar inom? En tredjedel () svarar att de har en skolöverläkare och en eller flera skolläkare som är anställda av kommunen. framhåller att kommunen har skolläkare anställda. sva- rar att kommunen hyr in skolläkare av och framhåller att skolläkare hyrs in från den privata sfären. Vilket av följande alternativ passar bäst in på den verksamhet Du arbetar inom? anställd i privat vårdföretag och Vet ej/Ej svar Skolöverläkare och en eller flera skolläkare anställda av Skolöverläkare och en eller flera skolläkare anställda av kommunen Skolläkare anställd av kommunen Skolläkare anställd av och hyrsin Skolläkare privatpraktiker eller anställd i privat vårdföretag och hyrs in Vet ej/Ej svar Vi kan konstatera att geografiska skillnader finns i materialet. Av skolsköterskorna i Öst svarar att de har Skolöverläkare och flera skolläkare anställda av kommunen. I region är den andelen . I region svarar å andra sidan att de har Skolläkare anställd av kommunen, motsvarande andel i Öst är . Vi kan också se att svarsalternativet Skolöverläkare och flera skolläkare anställda av kommunen är det vanligaste svaret i stor- städer () medan det i städer och övriga landet är 20 procent respektiver som avger det svaret. Bland skol- sköterskor i övriga landet är det vanligaste svaret Skolläkaren är anställd av och hyrs in (). Avvikande svar bland undersökningens undergrupper finns att studera bilaga 1. Nästa fråga ställs till delmålgruppen distriktssköterskor och be- handlar hur stor andel av deras arbetstid som uppskattningsvis går åt till barnhälsovård. Frågan har följande formulering och är bara ställd till de som svarade Distriktssköterska i fråga 1.: 6.Hur stor andel av Din arbetstid som distriktssköterska bedömer Du åtgår till arbetsuppgifter inom barnhälsovården, inklusive vaccinationer av barn? Den största andelen () av svarspopulationen uppskattar att arbetsuppgifter inom barnhälsovården, inklusive vaccinationer av barn tar eller mer av arbetstiden. Vidare svarar att barnhälsovården upptar 41–av deras arbets- tid. Övriga svarsalternativ som understiger redovisas i grafen nedan. Andel av arbetstid som går till arbetsuppgifter inom barnhälsovården Vet ej/ Ej svar Vet ej, ej svar Vi kan se att unga distriktssköterskor (-) i högre grad arbetar med barnhälsovård (). Vi kan också se att distriktssköterskorna i region () tycks vara mindre specialiserade på barnhälsovård, jämfört med övriga områ- den i . I Norr har svaren en stor spridning över svarsalter- nativen. Avvikande svar bland undersökningens undergrupper finns att studera bilaga 1. 2.3Vaccinationssituationen i dagens barnhälsovård I detta kapitel redogörs för ett antal frågor angående vaccinations- situationen inom dagens barnhälsovård. Ett flertal frågor består av flervalsfrågor, som de tillfrågade får ta ställning till i olika grader. Den första frågan är formulerad för att undersöka sjuksköterskors uppfattning vad gäller skillnad (5–) angående föräld- rars och barns engagemang gällande vaccinationer. 7.Ange i vilken grad Du instämmer eller tar avstånd från följande påståenden? För att göra redovisningen av denna fråga mer överskådlig kommer den deskriptiva analysen att ske efter den grafiska presentationen. Analysen går kronologiskt igenom de olika svarsalternativen eller i det här fallet påståendena. Förändring av föräldrars och barns attityder om vaccinationen () Kraven och förväntingar har ökat Går åt mer tid till att informera Vet ej/Ej svar Nedan följer en genomgång av resultaten utifrån den redovisade bedömningsskalan och ovanstående diagram. Medelvärden kan användas vid läsning och bedömning av dessa resultat. Redovis- ningen sker i fallande ordning, utifrån det påstående som erhållit den högsta graden av instämmande. Analys av undergrupper kom- mer att ske när det finns underlag för en sådan. Kraven och förväntningarna från föräldrar och barn har generellt sett ökat under de senaste 5–10 åren: (4,2 i medel- värde)