sou · GXB375d2 · 2010-01-01 00:00:00 — PTS begär in statistik över företagens kunder, bland annat var i landet de finns. Den statistiken får lämnas utifrån vilken fördelningsgrund som helst. Det har aldrig hänt att PTS fått in statistiken utifrån församling. (): RPS har haft hela polisorganisationen i åtanke när myndigheten har svarat på enkäten och inte bara . har inte längre tillgång till uppgift om församling i sina system. De använder andra indelningar som postkoder och distriktskoder. verksamhet med SPAR: För verksamheten i SPAR är alternativet att använda postkodindelningen ett fullgott alternativ till församlingsindelningen. SUHF: Föreningen har ingen uppfattning om universitetens eller högskolornas behov av församlingsindelningen. Av tabellen nedan framgår vilka som har fått del av vår enkät och om myndigheten eller organisationen har svarat på den. Några myndigheter har bytt namn och i något fall har någon annan än mottagaren av enkäten svarat. Vi har då angett det namn som har svarat på enkäten. De svarande har delats in i fyra grupper. centralorganisation (SO) nämnden (CSN) beredskap (MSB) (tidigare ringsverket (PRV) (Folkbokföring)1 högskoleförbund (SUHF) 1 har fått en enkät, men har särredovisat sina svar från olika verksamhetsgrenar. Vi har grupperat svaren i fem grupper där likartade svar från olika verksamhetsgrenar har hamnat i samma grupp. Vi redovisar dem som fem olika enkätsvar. Statens arkiv – i regelgranskning (NNR) Statens arkiv – i Statens arkiv – i Statens arkiv – i Statens arkiv – stadsarkiv Statens arkiv – arkiv () (numera ) 2Eniro 118118 har inte fått enkäten sänd till sig utan skickat in ett spontant svar. 3Riksarkivet har fått enkäten och begärt in yttranden från , arkiv samt och Malmös stadsarkiv. har inte lämnat något eget enkätsvar. Enkätsvar har i stället kommit in från landsarkiven i , , , , och samt från och arkiv. Dessa enkätsvar har vi delat in i sex grupper där likartade svar från olika arkiv har hamnat i samma grupp. Vi redovisar dem som sex olika enkätsvar. 4Enkäten skickad till (publ). Enkät om behov av en geografisk indelning har beretts tillfälle besvara rubricerade enkät. Vid ärendets behandling har samråd skett med , som också instämmer i detta yttrande. utgår, i nära nog allt som rör organisatorisk uppbyggnad och verksamhet, från församlingsbegreppet som bas och indelningsgrund. Den nu utsända enkäten tycks därför snarare vara avsedd för de övriga remissinstanser på sändlistan, och låter sig knappast på ett enkelt sätt besvaras i sin nuvarande utformning. Kyrkostyrelsen får mot denna bakgrund särskilt erinra om sitt yttrande till skatteutskott över de då aktuella motionerna (2004/05:Sk 231, 257, 259, 417 och 421), då styrelsen bl.a. anförde följande: En första och given förutsättning för en sådan översyn måste dock vara att den inte rubbar grundvalarna för den nuvarande överenskomna kyrka-statrelationen – vare sig principiellt, formellt eller praktiskt. Om folkbokföringen knyts till något annat än församlingarna kan det komma att i grunden förändra förutsättningarna för kyrkans grundläggande strukturer för att upprätthålla verksamheten. Detta gäller särskilt systemen för medlemsrapportering, debitering och uppbörd av kyrko- och begravningsavgift liksom uppgiftslämnandet om den kyrkliga indelningen, som byggts upp på grundval av nuvarande ordning och som verkar i ett nära och ömsesidigt beroendeförhållande med motsvarande samhälleliga system. Därutöver påverkas exempelvis det kyrkliga valsystemet, som är en grundläggande förutsättning för att skall kunna genomföra kyrkoval och därmed upprätthålla sin demokratiska struktur. En andra viktig förutsättning är mot denna bakgrund att får delta i det direkta arbetet om en sådan översyn kommer till stånd. 1 dnr Ks 2009:33. Kyrkostyrelsens då anförda synpunkter kvarstår alltjämt oförändrade. Därutöver kan följande tilläggas. Församlingsbegreppet har en fundamental innebörd för självbild och teologiska grund, som också kommit till uttryck i den särskilda lagstiftning som beslutat för – Lag (1998:1591) om – liksom i det inomkyrkliga regelsystemet som vilar på denna lagstiftnings förutsättningar. Varje ändring av dessa förutsätter en samsyn mellan stat och kyrka. Vidare vill vi framhålla att församlingar, med undantag för och kommuner, är huvudmän för begravningsverksamheten. Detta är en uppgift som innebär ett ansvar inför det allmänna och som innefattar myndighetsutövning. Följaktligen har församlingsindelningen avgörande betydelse i denna verksamhet. I det sammanhang vill Kyrkostyrelsen särskilt uppmärksamma utredningen på följande. Folkbokföringen är till för de enskildas behov och inte endast för myndigheters. Församlingsindelningen berör alla medlemmar av , d.v.s. majoriteten av medborgarna – f.n. c:a 6,8 milj. De har såväl rättigheter som förpliktelser mot den församling de tillhör. För icke medlemmar gäller regelmässigt detsamma när det gäller begravningsverksamheten. Der är därför från den enskildes perspektiv viktigt att man på ett tydligt och enkelt sätt kan få besked om sin församlingstillhörighet. Den bör därför lätt kunna framgå ur folkbokföringen. Eftersom uppbördssystemet kräver att varje individ knyts till en församling måste de statliga registren innefatta de uppgifter som erfordras för att den enskildes församlingstillhörighet skall vara känd. Frågan blir alltså endast om detta skall synliggöras genom att församlingstillhörigheten öppet redovisas genom att folkbokföringen sker på församling, eller om uppgiften endast indirekt skall framgå ur de register som staten har tillgång till. För myndigheten blir skillnaden måhända liten men skillnaden blir stor för den enskilde. Utöver vad som ovan anförts måste framhållas att vid en förändrad samhällelig indelning skulle drabbas av mycket stora kostnader i likhet med alla andra aktörer som hämtar uppgifter från eller bygger sin verksamhet på församlingsindelning. Församlingar och socknar – en historik sockenstruktur har sina rötter i medeltiden. Kyrksocknen var en rent kyrklig indelningsenhet som bildades kring en kyrka. I den kyrkliga organisationen ersattes termen kyrksocken efter hand av församling. Socken var långt fram det vanligaste uttrycket. Detta gällde dock inte i städerna där man i stället, åtminstone , vanligen använde benämningen församling. Mycket snart kom sockenbegreppet att användas även i världsliga sammanhang när det gällde landsbygden. Ett exempel är markgäldsförteckningarna (sockenvis förda längder över skattskyldiga) för delar av . Redan från och med 1300-talets början var det också praxis att ange vilken socken en by eller gård låg i. kompletterades detta också med att ange härads- eller skeppslagstillhörighet. minskade befolkningsmängden i många delar av landet vilket innebar att det uppstod en överetablering av socknar. Det fick till följd att socknar lades som annex under en angränsande socken eller att de lades ned. Vid medeltidens slut hade sockenbildningen nått längs hela Norrlands kustland. beslutade om jordeböcker 1525 och införde begreppet jordebokssocken som var sammanfattningen av de hemman på landsbygden, som för beskattningsändamål sammanfördes i jordeboken under samma sockennamn. Jordebokssocknen, som utgick från de befintliga socknarna och således stämde överens med dessa, blev alltså registerenhet för lantbruksfastigheter. Socknen blev den kamerala grundenheten för landsbygden. Socknen användes till tiondelängder, mantalslängder och skattelängder. Vanligen sammanföll kyrksocknen med jordebokssocknen, men en jordebokssocken kunde också i undantagsfall omfatta flera kyrksocknar eller delar av flera eller del av en kyrksocken. Kyrksocknarnas gränsområden överensstämde inte alltid med gränserna för härader och län. Det gjorde däremot jordebokssocknarnas gränsområden eftersom jordeböckerna var upplagda länsvis. Städerna delades tidigt in i stadsägor och tomter som fördes i stadsägoboken och tomtboken. hade ännu inte återhämtat sig från den senmedeltida krisen i vissa landsändar. I andra landsändar däremot ökade befolkningen och nya församlingar skapades. tillkom nya städer och stadsförsamlingar bröts ut ur de gamla socknarna. bröts motsvarande områden ut ur jordregistersocknarna och bildade i stället stadsägor och tomter. bildades församlingar också i inland, vilka successivt delades och efter hand som befolkningen ökade. ökade befolkningen i hela landet. Församlingsbildningen följde i spåren av denna utveckling. Det genomfördes också flera gränsjusteringar mellan församlingar, stift och län. senare hälft lades flera små församlingar ned, inte sällan genom att man lät uppföra en ny kyrka tillsammans med grannförsamlingen. Församlingsgränserna anpassades under 1800- talet till gränserna för härader och län och tidigare oregelbundenheter avskaffades i stor utsträckning. En kommunreform genomfördes genom kommunallagar. delades då in i cirka 2 500 kyrkliga kommuner och cirka 2 500 borgerliga kommuner som hade sin grund i de tidigare kyrksocknarna (församlingarna) respektive jordebokssocknarna. Gränserna för församlingarna, kommunerna och jordebokssocknarna var till en början i stort sett desamma. Kyrksocknen upphörde i samband med denna reform som begrepp, men jordebokssocknen fanns kvar som registerenhet för fastigheter på landsbygden medan stadsägorna och tomterna fanns kvar i städerna. Tillskapandet av borgerliga kommuner innebar principiellt ett skiljande av borgerliga och kyrkliga funktioner på lokalplanet. ändrades också den kyrkliga församlingsindelningen i städerna. Städerna bestod länge av endast en församling, men i takt med städernas expansion tillkom fler församlingar. Ett exempel på detta är som 1883 delades in i flera Delar av de tidigare landsförsamlingarna kunde också övergå till städerna och bilda stadsförsamlingar. Stadsägorna och tomterna följde församlingsgränserna. Indelningen för olika ändamål (församling, jordregistersocken och borgerlig kommun) uppvisade många inbördes olikheter vilket gav anledning till den så kallade oregelbundenhetskommitténs arbete. Det medförde i sin tur att gränserna gjordes mer enhetliga genom att församlingarnas gränser blev styrande för annan indelning. ändrades begreppet jordebokssocken till jordregistersocken, medan stadsägoboken och tomtboken skulle ingå i ett stadsregister. Antalet församlingar i städerna fortsatte att öka . De borgerliga kommunerna minskade drastiskt i antal till 1 037 i samband med storkommunreform och till 278 i samband med kommunreformen 1962–1974. var församlingsindelningen nästan densamma som indelningen av de borgerliga kommunerna. infördes en möjlighet att fastighetsbilda utan hänsyn till gränserna för jordregistersocknarna och stadsregisterområdena. När det nya IT-baserade fastighetsregistret successivt togs i bruk –1995 upphörde jordregistersocken och stadsregisterområdena som registerenhet för fastigheter och ersattes av kommun. Begreppet jordregistersocken finns emellertid trots detta kvar i fastighetsregistret där jordregistersocken ska anges. Jordregistersocken ska också anges på registerkarta. Med jordregistersocken avses i dessa sammanhang de drygt 2 500 jordregistersocknar som frystes –1995. Även de kyrkliga församlingarna ändrades , men inte i samma omfattning som de borgerliga kommunerna. började de kyrkliga församlingsgränserna att följa fastighets- och kommunindelningen. Från att tidigare ha haft fasta gränser ändrades nu församlingsgränserna för att de skulle följa fastighets- och kommunindelningen. fanns 2 545 kyrkliga territoriella församlingar. Av dessa församlingar var de flesta i princip identiska med motsvarande kyrksocknar . Ungefär en femtedel var nybildade genom att nya samhällen tillkommit, genom förortstillväxt, eller annan form av ny samhällsbildning. Sammanslagningar av församlingar hade fram till dess varit förhållandevis ovanliga, men har förekommit bland annat genom sammanläggningar under 1980- och 1990–talen då inledde sin strukturomvandling. beslutade staten (Kammarkollegiet) om församlingsindelningen men från och med denna tidpunkt beslutar om församlingsindelningen utifrån sina behov som de beskrivs i Kyrkoordningen. Det har fått till följd att antalet församlingar i har minskat från cirka 2 500 till cirka 1 800 församlingar . De frysta jordregistersocknarna stämmer relativt väl överens med församlingsindelningen på landsbygden per . Policy för handläggning av personer med skyddade personuppgifter Det åligger varje verksamhetsområde att arbeta med att ta fram egna rutiner som möjliggör verkställande utifrån denna policy på den enskilda arbetsplatsen. Personer med skyddade personuppgifter är ett samlingsbegrepp för personer med Sekretessmarkering innebär att: Personuppgifter skyddas genom att en markering för särskild sekretessprövning (sekretessmarkering) förs in i folkbokföringsdatabasen (jfr 7 kap. 15 § SekrL). Exempel på sådana fall kan vara att man utsatts för våld, hot om våld, förföljelse eller andra trakasserier. Kvarskrivning innebär att: Om det finns särskilda skäl kan man enligt 16 § folkbokföringslagen vid flyttning även få bli 'kvarskriven' på den gamla folkbokföringsorten. Som adress i registret anges i sådana fall adress. Den faktiska adressen förvaras manuellt hos sekretesshandläggare på skatteverket. Fördelen med det är att den nya adressen aldrig registreras i folkbokföringen och därmed inte heller sprids till andra myndigheter. Fingerade personuppgifter innebär att: Vid särskilt allvarliga hot kan en person medges att använda en helt ny identitet, utan koppling till den gamla. Den som vill ha fingerade personuppgifter begär detta hos . Efter ansökan av meddelas beslut av . En utsedd spetskompetensgrupp som handlägger ärenden av personer med skyddade personuppgifter inom förvaltningen skall ha kännedom om dessa ärenden. Det är av största vikt att personal som handlägger klienter med skyddade personuppgifter får kontinuerlig kompetensutveckling i frågan för att vara uppdaterade och att säkerställa en rättssäker handläggning av dessa ärenden. Utse en handläggare per verksamhetsområde som man från centralt håll sammankallar till vidareutbildning. Akten får ej förvaras på handläggarens rum utan i ett säkerhetsskåp med inloggning så att det går att kontrollera vilka handläggare som tagit del av akten. Akten får inte lämnas ut till annan handläggare än ordinarie utan en särskild sekretessprövning som görs av förvaltningschef eller områdeschef. Förvaltningschefen har tillgång till akt vid behov. Kommunikation via e-post ska inte tillämpas i fråga om uppgifter som omfattas av sekretess, vare sig inom eller mellan myndigheter. Innan sekretessprövning görs en legitimationskontroll eller motringning på den som vill ha ut akten för att säkra personens identitet. Om det är en myndighet kan det vara bra att fråga om vilken paragraf personen stödjer sig på om man vill ha ut uppgifter. Beslutet skall vara ett skriftligt beslut som den som begär ut handlingarna har möjlighet att överklaga. Delegationsmässigt ligger detta på förvaltningschef. För utskick till en person med sekretessmarkerade personuppgifter kan man använda sig av den adressuppgift som klienten själv uppgett. Försändelsen kan även överlämnas till ett skattekontor som i sin tur sänder den vidare till berörd person i tjänstekuvert. Avsändaren bör lämna försändelsen i ett innerkuvert med personnumret utanpå. Försändelsen och en begäran om vidarebefordran lämnas sedan i ett ytterkuvert adresserat till närmaste förmedlingsskattekontor. Vid gemensam vårdnad är huvudregeln att båda vårdnadshavare har rätt att få ut uppgifter om barnen (14 kap 4 § andra stycket sekretesslagen). Sekretess till skydd för den underårige skall gälla även i förhållande till vårdnadshavare, om det finns anledning att anta att barnet skulle lida betydande men om uppgiften lämnas ut till vårdnadshavaren. Vid gemensam vårdnad görs en kontroll i folkbokföringsregistret. Om det är möjligt kan alltid den enskilde lämna sitt samtycke till att sekretessbelagda uppgifter lämnas ut. är det svårt att få tag i den enskilde och det kan även vara så att den enskilde inte lämnat samtycke. Av största vikt är att informera den enskilde om att uppgifter om denna lämnats ut. Anpassa till den speciella situationen och omständigheterna i det enskilda fallet. 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighetschefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jordbruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av medfinansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och socialförsäkring. 50.Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten. 51.Avskaffande av filmcensuren för vuxna –men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. 52.Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. 53.Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. 54.Uthållig älgförvaltning i samverkan. 55.Ett effektivare smittskydd. 56.Den nya migrationsprocessen. 57.Myndighet för hållbart samhällsbyggande –en granskning av . 59.Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. 60.Återvändandedirektivet och svensk rätt. 62.Skatt på fluorerade växthusgaser. 63.Totalförsvarsplikt och frivillighet. 64.Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? 65.Moderniserade skatteregler för ideell sektor. 66.Signalspaning för polisiära behov. –frågan om vidmakthållande eller avveckling. 68.Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU) + bilaga. 69.En ny ransonerings- och prisregleringslag. 70.Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel. 71.EU, och den inre marknaden –En översyn av horisontella bestämmelser inom varu- och tjänsteområdet. 72.Insyn och integritet i brottsbekämpningen – några frågor. 73.Vägval för filmen. –ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Den nya migrationsprocessen. [56] Återvändandedirektivet och svensk rätt. [60] Modernare adoptionsregler. [61] Signalspaning för polisiära behov. Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel. Insyn och integritet i brottsbekämpningen – några frågor. EU, och den inre marknaden – En översyn av horisontella bestämmelser inom varu- och tjänsteområdet. Ransonering och prisreglering i krig och fred. Totalförsvarsplikt och frivillighet. – frågan om vidmakthållande eller avveckling. En ny ransonerings- och prisregleringslag. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och socialförsäkring. Ett effektivare smittskydd. Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU). Sekretess vid anställning av myndighetschefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten. Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. Skatt på fluorerade växthusgaser. Moderniserade skatteregler för ideell sektor. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? Den svenska administrationen av jordbruksstöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. Uthållig älgförvaltning i samverkan. [10] Vattenverksamhet. Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar. Myndighet för hållbart samhällsbyggande – en granskning av . Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. En ny kollektivtrafiklag. [39] Koncessioner för el- och gasnät. Ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft. Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. Vägval för filmen. En ny modell för arbetsmiljötillsyn. [40] Integritetsskydd i arbetslivet. God arbetsmiljö - en framgångsfaktor?