sou · GYB388 · 2010-11-30 00:00:00 — The admission rules regulate the number of students being accepted but the strictness of the rules can also be expected to matter for other outcomes. For example, with too generous admission rules, stu- dents who just about meet the requirements may perform poorly or fail to finish the program. Too generous rules might also have a detrimental impact on the motivation of students in compulsory school. Too strict admission rules to vocational programs, on the other hand, may lead to students who are least likely to be accepted to alternative programs to not be admitted at all. There are very few Swedish studies on the importance of admis- sion rules for educational outcomes. studies have mainly focused on the effects of systems of admission rules to higher edu- cation on social exclusion. The main finding is that there are no such effects. Concerning the effects of stricter grading and exami- nation rules, there is substantial evidence from the US, where the main result is that stricter rules improve students test results. The improvement is larger for high achievers than for students with poorer school performance. Most studies also show that stricter rules lead to lower graduation rates, suggesting that some negative effect might appear from student competition. In sum, the research points to increased risks that students drop out of school and that this risk is larger for students with weaker school performance. Previous Swedish research concerning the length and content of vocational education has primarily made use of the 1991 upper secondary school reform. That reform prolonged vocational pro- grams from two to three years, with the third year mainly expan- ding the theoretical content of vocational education. In addition, the reform gave basic eligibility to apply to university after gradua- ting from any program at the upper secondary level. The part of the reform that was directed towards vocational education was first implemented as a pilot scheme in 1988–1991. Research shows that the prolongation of vocational tracks reduced the probability of graduating from upper secondary school by 35 percent in . For students with weak school performance, the probability to drop out increased by 50 percent. The third year of vocational edu- cation had no effect on a students transition to university. The initial effect on income was negative, a consequence of the leng- thening by one year of the education. In the longer run, a small positive income effect was found, but that was so small that the initial negative effect on income was not likely to be compensated for. These results are in line with those found in experimental of vocational education at the upper secondary level (the so-called Career ) in the US. In sum, the evidence sug- gests that the prolongation of vocational education as it was implemented in the 1991 school reform in does not appear to have been successful in improving the school-to-work transi- tion. The final question in this report concerns the relative merits of workplace-based and school-based vocational education. It is gene- rally argued that workplace training has several advantages. In addition to its potential to provide a good learning environment for students, it also facilitates recruitment by providing employers with insights into the qualifications of potential new workers. It can also provide a link between firms and schools, so that school administrations can learn about the skills employers demand. In today, all vocational programs are required to include 15 weeks of workplace-based education. In practice, the programs are not always able to provide that training, as teachers have limited time resources. As a consequence, responsibility for organizing vocational training places has to some extent shifted from the schools to the students. Apprenticeship training, an alternative model of workplace trai- ning, is currently being tested in . The trial period is bet- ween 1st 2008 – June30th 2011 and the education is required to include work-place learning for at least half of the time, or 1 250 points. for education can distribute 6 000 study slots and all schools that have applied in 2010 were provided with slots. There is a large international literature about vocational educa- tion that is based on country comparisons. The typical finding is that youth employment is higher in countries with well-developed apprenticeship systems. The positive effects of vocational educa- tion are most pronounced in countries where the education has a specific rather than a general character, i.e., where it is directed towards a particular occupation and where there is a clear connec- tion between schools and workplaces. A general problem in these studies is that the countries differ in other ways that affect the labor market position of youths, such as, for instance, wage setting institutions or labor-market legislation. An alternative is to analyze labor market outcomes for youths who have attended different educations within a country, but then there are of course differen- ces in the skills and abilities that students start out with. One way to reduce this problem is to conduct an experimental study with randomly allocated study slots. There are few such studies, but one example is a study based on evaluations of US Career , which combine academic learning at the upper secondary level with vocational training at a workplace. The results of this study were that the effects on income were positive for men but not for women and dropout rates were lower than at regular schools. A German experimental study found that students who finish an apprenticeship are experi- encing lower unemployment rates at the age of 23–36 years. This report discusses how to improve the school-to-work transi- tion for vocational students based on international research fin- dings. The main results include that stricter grading and examina- tion rules increased the risk that students drop out of formal edu- cation and that this risk is larger for students with weaker school performance. Similar effects were found from an evaluation of the prolongation of the vocational education from two to three years. Research that evaluates vocational education shows that at least some vocational education in combination with theoretical educa- tion seems to have positive effects on labor market outcomes. The research also points to the importance of well-developed coopera- tion between schools and workplaces. The failure to adequately provide work-place training to students is a major shortcoming of the organization of Swedish vocational education. In the research on apprenticeships, the typical finding is that students who finish apprenticeships seem to suffer less from unemployment than other student groups. In line with this, youth employment is also found to be higher in countries with well-developed apprenticeship systems. In sum, the results in this report indicate that the most impor- tant policy suggestion for reducing youth unemployment through reforms of vocational education is to increase the share of work- place training. This would be crucial for creating closer contacts between students, schools and the local labor market. Vocational programs that fail to meet the workplace-training requirements should be discontinued. The 2011 upper secondary school reform is to some extent, going in this direction in introducing the possi- bility to work as an apprentice while attending upper secondary school. However, the minimum amount of work-based training (15 weeks) is unchanged for those who choose vocational education other than the apprenticeship education. Bilaga 3 till LU2011 Vad förklarar svenska universitetsstudenters höga examensålder* * Jag vill tacka , och deltagarna i för detaljerade synpunkter på tidigare utkast samt och för hjälp med beräkningar baserade på svenska data. Vad förklarar svenska universitetsstudenters höga Examensåldern i ett internationellt perspektiv .................... En ekonomisk tankeram kring valet av examensålder......... Skattningar av examensålderns ekonomiska Möjliga åtgärder för en sänkt examensålder......................... Factors affecting the late graduation of Swedish Swedish tertiary graduates compared to graduates in 2.2Cross-country comparison of factors related to average 2.3Participation in education and employment rates of youth in the countries .............................................. Timing of education and work.............................................. Summary of the international comparison........................... An economic analysis of late graduation ..................... Bilaga 3 till LU2011 3.1Motivation for public involvement in individual choices regarding the level and timing of investments in Empirical research on economic incentives affecting the graduation age.................................................... Financial incentives for early vs. Financial incentives to study and work in parallel ............... private costs of late graduation ............................. Summary of research on economic incentives ..................... Potential policies to lower the graduation age .............. Start school at 6...................................................................... Effects of early school start ................................................... 5.2Impose restrictions to UI benefits for high school Increase guidance for students in high school...................... Reform the admission system ............................................... 5.5Reform student support system to reward faster graduation and to discourage working while enrolled......... 5.6 Create incentives for students for timely graduation .......... 5.7Introduce tuition fees alongside increased student Increase incentives to universities......................................... Vad förklarar svenska universitetsstudenters höga examensålder? Bilagan följs av en längre fördjupad text på engelska i vilken det finns omfattande forskningsreferenser. Genomsnittsåldern för de svenskar som tar examen från svenska universitet och högskolor är . Det innebär att har en högre examensålder än alla andra länder i förutom . Svenska studenter påbörjar också sina studier sent. Hälften av de nya studenterna på svenska universitet och högskolor är eller äldre, vilket också är näst högst inom . Den höga examensåldern innebär ett problem om den leder till minskad sysselsättning, eller till en minskad produktivitet bland de sysselsatta. Det senare kan bli fallet om studenter jobbar före eller , men då är mindre produktiva än efter avklarade studier. Inför en framtid med en åldrande befolkning, och den ökade försörjningsbörda detta innebär, söker de flesta europeiska länder efter sätt att öka sysselsättning och produktivitet. Ett möj- ligt sätt att åstadkomma detta som ofta diskuteras är att höja pen- sionsåldern. Ett alternativ till detta är dock att försöka sänka den ålder vid vilken ungdomar träder in på arbetsmarknaden. Eftersom de flesta andra europeiska länder har en lägre examensålder än framstår en sänkt examensålder som ett policyalternativ som kan vara speciellt attraktivt just i . En sänkning av exa- mensåldern skulle med största sannolikhet leda till en högre syssel- sättning och en högre produktivitet. Vad förklarar svenska universitetsstudenters höga examensålder? Bilaga 3 till LU2011 Denna bilaga analyserar olika faktorer som är relaterade till de svenska ungdomarnas höga examensålder. Bilagan börjar med att analysera internationella data från över sysselsättning och deltagande i högre utbildning med syfte att belysa de aspekter av det svenska utbildningssystemet som särskiljer från andra länder. Därefter går rapporten igenom den utbildningsekonomiska litteraturen och ger en översikt av evidensen kring vilken typ av åtgärder som kan påverka den ålder vid vilken högskolestudenter träder in på arbetsmarknaden. I den svenska kontexten berör detta både åtgärder för att premiera tidigare inträde i den högre utbild- ningen och åtgärder för att förkorta studietiderna. Slutligen görs en samlad bedömning av för- och nackdelarna med ett antal möjliga åtgärder. Bilagans bedömningar görs från ett utifrånperspektiv. Syftet är inte att ge detaljerade synpunkter som är väl förankrade i svenska institutioner utan istället att ge en bild av de ekonomiska effekterna av en hög examensålder, och om för- och nackdelar med möjliga åtgärder som kan användas för att sänka examensåldern. I huvudsak baseras rapportens slutsatser på erfarenheter från andra nordiska länder och från den internationella utbildningsekonomiska forsk- ningen. 2 Examensåldern i ett internationellt perspektiv Två aspekter är speciellt anmärkningsvärda när det gäller den svenska examensåldern. Den första aspekten är att examensåldern i genomsnitt är hög. Jämfört med andra tar svenska studenter examen väldigt sent. var den genomsnittliga examensåldern i . Detta är den näst högsta åldern bland de 21 länder för vilka data finns tillgängliga, vilket framgår av Figur 1. Skillnaderna mot andra länder är betydande. Examensåldern är högre än i och , och ungefär högre än i . Noterbart är att alla de nordiska länderna har relativt höga examensåldrar, vilket antyder att fenomenet är förknippat med den nordiska modellen generellt och inte är ett unikt svenskt problem. Bilaga 3 till LU2011 Vad förklarar svenska universitetsstudenters höga examensålder? Figur 1 Genomsnittlig examensålder och 2007 Not: Gäller examen från tertiary 5A programs (första examina). En annan anmärkningsvärd aspekt är att svenska studenter ofta tar sina examina sent eftersom de påbörjar sina studier sent. Hälften av de studenter som påbörjar högre studier i är . Även detta är den näst högsta åldern inom , vilket framgår av Figur 2. Svenska studenter är äldre när de påbörjar sina studier än studenter i ett genomsnittligt europeiskt land. Följaktligen är även andelen inom en ålderskohort som är i utbildning en av de lägsta bland de länder där jäm- förbara data finns att tillgå. Anledningen är att svenska studenter ofta tar ett flerårigt uppehåll mellan gymnasium och den högre utbildningen. Å andra sidan tar inte svenska studenter exceptionellt på sig när de väl påbörjat sina studier. I någon mån särskil- jer detta från andra nordiska länder där problemen även omfattar långa studietider. Detta antyder att insatser som syftar till att sänka examensåldern i första hand bör inriktas på att sänka inträdesåldern. Vad förklarar svenska universitetsstudenters höga examensålder? Bilaga 3 till LU2011 Medianålder vid inträde i universitets- och högskoleutbildning Den höga genomsnittliga examensåldern beror troligen inte på ovanligt många ungdomar väljer att studera. Genomgången visar nämligen att antalet studenter i är av ungefär samma stor- leksordning som i andra jämförbara länder. Detta gäller både vid jämförelser av andel högskoleexamina och vid jämförelser av ande- len unga personer som studerar. Detta är av betydelse eftersom det indikerar att det är möjligt att sänka examensåldern utan att för den skull minska antalet studenter. Genomgående är examensåldern högre i de länder där den eko- nomiska avkastningen på utbildning är lägre, vilket antyder att det kan vara möjligt att sänka examensåldern genom att ändra de eko- nomiska incitamenten. Ett progressivt skattesystem, som gynnar dem som väljer att studera och arbeta parallellt istället för att utbilda sig först och arbeta senare, avsaknad av studieavgifter, och små löneskillnader mellan hög- och lågutbildade är faktorer som tycks vara gemensamma nämnare för länder med en hög examens- ålder. Sambanden är dock inte speciellt starka och det är svårt att belägga dem med någon större statistisk precision. Dessutom sak- nas det jämförbara data för andra möjliga förklaringsfaktorer, som studiemedelssystemens utformning, som kan vara väl så viktiga. Därmed får evidensen närmast betraktas som indikationer på sam- band. Bilaga 3 till LU2011 Vad förklarar svenska universitetsstudenters höga examensålder? 3En ekonomisk tankeram kring valet av examensålder I den ekonomiska litteraturen betraktas ofta utbildningsbeslutet som en form av investeringsbeslut. betalas en kostnad som ger en avkastning senare och individerna antas välja att utbilda sig om avkastningen är större än kostnaden. I länder som , där själva utbildningen är gratis handlar kostnaden framförallt om förlorad arbetsinkomst . Avkast- ningen mäts oftast i termer av den högre lön som utbildningen kan ge upphov till efter studietiden, men även andra faktorer, som exempelvis lägre arbetslöshetsrisk eller högre social status, kan räknas hit även om en del av dessa faktorer är svåra att mäta. Enkla analyser av kostnader och intäkter visar att utbildning bör genomföras . Det finns två skäl till detta. Om lönepotentialen ökar med åldern är det bäst att utbilda sig när alternativkostnaden (den förlorade arbetsinkomsten) är som lägst. Av större betydelse är dock att de flesta väljer att pensionera sig senast , och den som tar examen har därmed möjlighet att räkna in positiva intäkter . Detta innebär att en utbild- ning som är lönsam att påbörja inte nödvändigtvis är lönsam att påbörja . Resonemanget ovan utgår från individens beslut. En viktig fråga är dock om det finns anledning för samhället att försöka styra dessa beslut genom regleringar eller andra interventioner. Generellt sett gäller att det inte finns någon anledning för offentliga interventio- ner i utbildningsbesluten om tre villkor är uppfyllda: i) individerna är rationella och framåtblickande, ii) individerna själva bär alla kostnader och intäkter för sina beslut, och iii) individerna utan restriktioner kan låna de medel de behöver under sina studier. Om dessa villkor är uppfyllda finns ingen anledning att intervenera, varken vad gäller beslut om hur länge man vill utbilda sig eller beslut om när man väljer att utbilda sig. I realiteten är det osannolikt att villkoren är uppfyllda och det är också därför vi ser ett betydande inslag av offentlig utbildnings- politik i alla länder. Inom den utbildningsekonomiska litteraturen finns en omfattande diskussion om motiven för en offentlig utbildningspolitik, men mycket lite av diskussionen rör betydelsen av när utbildningen bör ske. Litteraturen innehåller relativt lite evi- dens om hur ungdomar skapar sina förväntningar, men de studier som finns pekar på att ekonomiska incitament är betydelsefulla. Vad förklarar svenska universitetsstudenters höga examensålder? Bilaga 3 till LU2011 mest tydliga argumenten för en utbildningspolitik är dock att studenterna inte själva kan låna upp de resurser de behöver och att de inte själva får hela den ekonomiska avkast- ningen av sina utbildningsbeslut. Nedan redovisas skattningar av i vilken utsträckning studenterna får del av den ekonomiska avkast- ningen som är förknippad med tidigare examina. 4Skattningar av examensålderns ekonomiska konsekvenser De ekonomiska konsekvenserna av att utbilda sig skattas ofta som (den diskonterade) summan av de inkomster under en hel livstid som är förknippade med en kort utbildning jämfört med summan av de inkomster som är förknippade med en lång utbildning. På samma sätt kan avkastningen på examensålder skattas som skillna- der i livsinkomster beroende på vid vilken ålder personen tog exa- men. Som diskuterades ovan är avkastningen troligen högre om utbildningen genomförs tidigt eftersom alternativkostnaden är lägre och det återstår fler år att hämta hem intäkterna på för studenter som tar examen . Därför finns det en betydande ekonomisk avkastning av att ta examen . För att empiriskt belysa de ekonomiska konsekvenserna av att ta examen vid en högre ålder skattas livsinkomsteffekter av exa- mensålder på svenska registerdata. I skattningarna har betydelsen av kön, invandrarbakgrund och studieinriktning rensats bort.1 Skattningarna visar att det finns betydande ekonomiska incitament för att utbilda sig . Beräkningarna som redovisas i Figur 3 visar att en ettårig förskjutning av examensåldern kostar individen i disponibel livsinkomst. Noterbart är att de samhälleliga kostnaderna är ungefär dubbelt så stora. Anledningen till detta är att de som tar examen senare i genomsnitt tar emot mer transfereringar och att ett progressivt skattesystem gör att en del av inkomstvinsten från en tidig examen tillfaller samhället i form av skatteintäkter. Denna betydande skillnad mellan den individuella och den samhälleliga avkastningen innebär att det finns ett starkt motiv för samhället att utforma institutioner som premierar en lägre examensålder. 1 Se den fördjupade engelska texten för detaljer. Bilaga 3 till LU2011 Vad förklarar svenska universitetsstudenters höga examensålder? Figur 3 Samhällsekonomiska och privatekonomiska kostnader för uppskjutna studier (kronor) Källa: Egna beräkningar baserat på uppgifter från IFAU-databasen, se den fördjupade engelska texten för detaljer. 5 Möjliga åtgärder för en sänkt examensålder I denna bilaga ges även en översikt av den utbildningsekonomiska evidensen kring åtgärder som kan sänka den genomsnittliga exa- mensåldern. En detaljerad genomgång finns i den engelska för- djupningstexten. Tyvärr är dock evidensen inte så omfattande som man skulle önska. Det finns ett antal forskningsrapporter som analyserar vilka faktorer som påverkar hur det tar för studenter att ta exa- men. Resultaten i dessa rapporter antyder att studieavgifter för- kortar studietiderna betydligt. Forskningsresultaten är mindre tyd- liga när det gäller effekterna av studiemedelssystemets utformning. Det finns dock tydlig evidens som pekar på att arbete under stu- dietiden förlänger tiden till examen. Men eftersom arbete har positiva inkomsteffekter när studierna väl är avkla- rade kan åtgärder som utformas för att minska omfattningen av arbete ha både positiva och negativa effekter. De studier som finns visar även att den ekonomiska avkastningen på utbildning är lägre om det sker uppehåll och Vad förklarar svenska universitetsstudenters höga examensålder? Bilaga 3 till LU2011 att uppehåll mellan gymnasium och högre utbildning är förknip- pade med betydande minskningar i livsinkomster. Ett problem är dock att vi vet väldigt lite om varför studenter väljer att göra uppe- håll innan de påbörjar högre utbildning och därmed än mindre om vilka åtgärder som kan vara mest effektiva för att snabba på denna övergång. Det mest direkta sättet att påskynda övergången till arbetslivet är att sänka skolstartsåldern med (till ) utan att ändra längden på därpå följande utbildningar. Enligt åtminstone två välgjorda studier skulle detta ha positiva effekter på livsinkoms- terna. En nackdel är dock att skolresultaten i allmänhet blir sämre vid en tidigare skolstart. Som nämnts ovan är evidensen kring vilka effekter olika typer av insatsers har inte är så stark som man skulle kunna önska. Men den evidens som finns pekar ändå i riktning mot att en mer realistisk och ändå effektiv åtgärdsmix för att sänka examensåldern borde innehålla följande fyra komponenter: i) intensifierad studieråd- givning för att minska osäkerheten vid stu- dievalen, ii) extrapoäng i antagningsprocessen för de som ansöker till universitet och högskolor relativt snart efter att de gått ut gym- nasiet för att premiera de som väljer snabba övergångar och som därför genererar ett större positivt bidrag till samhällsekonomin, iii) låga studieavgifter, möjligen kombinerade med högre studie- medel, för att ge studenterna incitament för att bli färdiga relativt snart och iv) en finansiering av universitet och högskolor som innebär att de får mer betalt för studenter som tar examen för att ge utbildningsanordnarna stärkta ekonomiska incitament till att bidra till kortare studietider. 1Factor affecting the late graduation of Swedish university students Swedish university graduates are on average when they finish their studies.