sou · GYB3102 · 2010-12-23 00:00:00 — Massuppsägningar, arbetslöshet och sjuklighet En rapport om konsekvenser av 1990-talets friställningar för slutenvårdsutnyttjande och risk för förtida död En rapport från Sociala rådet SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. I denna rapport, som är den femte av flera från Sociala rådet, presenteras resultat från analyser av hälsoeffekter av att vara arbetslös. Såväl antalet som andelen arbetslösa personer varierar mycket i och möjliga långsiktiga konsekvenser av arbetslöshet är en aktuell fråga. Sociala rådet tackar de tre författarna , forskare vid (), , docent vid , samt , forskare vid IFAU och , , för arbetet med rapporten. Rapporten har granskats av , forskare vid , och Per , professor vid IFAU och , samt ledamot i rådet. Sociala rådet i korthet 2.1Hur och varför påverkas sjuklighet av arbetslöshet och Leder arbetslöshet till sjuklighet eller tvärtom? Massuppsägningar kontra arbetslöshet................................... 2.4Offer kontra överlevare i samband med Arbete kontra arbetslöshet...................................................... Studier av sambandet mellan arbetslöshet och dödlighet...... 3.2Studier av sambandet mellan arbetslöshet och 3.3Studier av sambandet mellan massuppsägning och 3.4Studier av sambandet mellan massuppsägning och Orsakssamband eller selektion? Data och metod.......................................................... Val av studie- och kontrollgrupper ......................................... 4.1.1 Den första studiegruppen – de arbetslösa ................... 4.1.2 Den andra studiegruppen – de massuppsagda............. Vilka hälsoutfall studerar vi? Vilka blev massuppsagda och arbetslösa?...................... Massuppsägningar och arbetslöshet hade stora Hur påverkade massuppsägningar och arbetslöshet mortalitet och slutenvårdsutnyttjande?.......................... För vilka diagnoser är effekten störst? Vilka grupper påverkas mest av massuppsägning och 10 Sammanfattning och diskussion .................................. Bilaga A Studier av sambandet mellan arbetslöshet och Bilaga B Koder enligt ICD-9 och ICD-10 för sjukdomarna inkluderade i de tio diagnoskategorierna......................... Bilaga C Kommittédirektiv.............................................................. Sociala rådet i korthet Sociala rådets uppdrag är, enligt kommittédirektivet (se bilaga C), att agera som rådgivare till regeringen på hälso- och sjukvårdsområdet samt i sociala frågor. Sociala rådet ska även förse regeringen med kunskap baserad på svenska och internationella forskningsrön och som är relevant för utformningen av välfärdspolitiken inom områden. Dessutom ska Sociala rådet identifiera utvecklingstendenser och viktiga faktorer som har betydelse för välfärdssektorns funktion. Uppdraget omfattar de tre åren 2008–2010. I rådet ingår forskare från olika vetenskapsområden samt generaldirektörerna för och . Sociala rådets verksamhet utgörs av flera olika delar, t.ex. regelbundna möten med statsråd och politiskt sakkunniga samt andra möten med tjänstemän. Sociala rådet ordnar även seminarier, samt en årlig konferens för en bredare publik. Sociala rådet har identifierat några områden där det saknas kunskap eller där befintlig kunskap behöver uppdateras eller sammanställas. Sociala rådet har därför initierat ett antal projekt som ska bidra till att fylla vissa kunskapsluckor med innehåll och/eller ge en uppdaterad och översiktlig bild av kunskapsläget. Projekten kommer att redovisas i en serie rapporter, i vilken föreliggande rapport ingår. Rapporterna kan laddas ner från Sociala rådets hemsida: . Där finns även information om rådet och dess verksamhet. Sociala rådet kan nås via dess sekreterare, , företrädesvis per e-post: Sociala rådet i korthet I Sociala rådet ingår följande personer: (ordförande), professor i socialförsäkring, Sektionen för försäkringsmedicin, (ledamot), professor i ekonometri vid , (ledamot), professor i geriatrisk epidemiologi vid , / (adjungerad ledamot), generaldirektör och chef för Per (ledamot), professor i ekonometri vid ; (adjungerad ledamot), generaldirektör och chef för (ledamot), professor i forskning om jämlikhet i hälsa vid (), / (ledamot), docent i hälsoekonomi vid , är fil.dr i nationalekonomi och forskare vid (). Hans tidigare forskning har i stor utsträckning behandlat individ- och familjekonsekvenser av att förlora ett jobb i samband med arbetsplatsnedläggningar. Inom detta område har han också publicerat ett flertal vetenskapliga artiklar i internationella tidskrifter inom såväl nationalekonomi som folkhälsovetenskap. är docent i nationalekonomi och forskare vid , . är också knuten till och i . Hans forskning har rört hälsoekonomiska frågeställningar och hans huvudsakliga forskningsområde är sambandet mellan socio-ekonomisk status och hälsa. har publicerat ett antal vetenskapliga artiklar i internationella tidskrifter inom både det nationalekonomiska och medicinska området. är fil.dr i nationalekonomi och verksam som forskare vid () och (). Han har varit verksam vid och . leder ett forskningsprojekt om sambanden mellan socio-ekonomisk status och hälsa. Hans forskning har tidigare rört socialförsäkringar, svensk arbetsmarknadspolitik och ekonometriska metoder. Under den ekonomiska krisen fick uppleva en period av massuppsägningar och massarbetslöshet. Den långa perioden av full sysselsättning bröts och ersattes av en period med dramatiskt stigande arbetslöshet. Massuppsägningar och arbetslöshet blev då något som inte bara drabbade ett fåtal. I den här rapporten studerar vi vilka konsekvenser arbetslöshet, och friställningar i samband med massuppsägningar, hade för de drabbade i form av dödlighet och sjuklighet. Arbetslöshet innebär en försämrad ekonomisk situation med ofta en negativ stress som följd. Uppsägning och arbetslöshet innebär också ofta ett förlorat socialt sammanhang och minskad framtidstro. Detta innebär att konsekvenserna av uppsägningarna och arbetslösheten inte bara är en fråga av ekonomisk karaktär utan även en folkhälsofråga. I våra analyser skiljer vi på effekterna av att bli friställd i samband med en massuppsägning och effekterna av arbetslöshet. Anledningen är att effekten av en massuppsägning kan förväntas skilja sig från effekten av arbetslöshet på en rad punkter. Först och främst är det inte alla som är med om en massuppsägning som också blir arbetslösa. En annan väsentlig skillnad är att en massuppsägning innebär att man inte är ensam om att förlora jobbet och eventuellt bli arbetslös. Vi studerar effekterna på sjuklighet som resulterade i slutenvård eller dödsfall. Det finns ett stort antal studier som visar på att det finns ett statistiskt samband mellan arbetslöshet och ohälsa. Trots detta är orsakssambandet inte helt klarlagt. Huvudorsaken är svårigheten att avgöra om det är arbetslöshet som leder till ohälsa, eller om det är ohälsa som leder till att vissa får lämna sitt arbete eller förblir arbetslösa. Det kan också vara så att vissa besitter egenskaper som försämrar deras möjligheter att både behålla ett jobb och en god hälsa. Svensk registerdata erbjuder dock goda möjligheter att studera detta orsakssamband. Detta är en viktig motivering för denna studie. Det finns också flera skäl till varför folkhälsoeffekterna är speciellt intressanta att studera. Ett skäl är att arbetsmarknaden är föränderlig. Både innebörden av att vara anställd och av att vara arbetslös är något som har förändrats . Detta är inte minst tydligt , då uppsägningar och arbetslöshet blev något som inte bara drabbade ett fåtal. Krisen erbjuder också en intressant möjlighet att studera hur grupper av arbetstagare som tidigare i stor utsträckning var förskonade från uppsägningar, såsom t.ex. offentligt anställda, påverkas i termer av sjuklighet. Vi finner en rad intressanta resultat. För män som drabbades av massuppsägning finner vi att risken för förtida död ökade med 8– i jämförelse med kontrollgruppen. Motsvarande riskökning för kvinnor är 5–. Att bli arbetslös ökade också risken för förtida död bland män, men endast med 4–. För kvinnor däremot, så är effekten den motsatta; arbetslöshet verkar istället ha minskat risken för förtida död . I syfte att få en bättre bild av de bakomliggande mekanismerna har vi också studerat orsaksspecifik dödlighet. Fem stora diagnoskategorier studerades: cancer (särskilt rökningsrelaterad cancer), hjärt- och kärlsjukdomar (särskilt ischemiska hjärtsjukdomar och sjukdomar i hjärnans kärl), psykiska störningar, yttre skador (särskilt självtillfogade skador och trafikskador), samt alkoholrelaterade sjukdomar eller tillstånd. Resultaten från denna analys visar att massuppsägningar innebar en markant överdödlighet med ischemisk hjärtsjukdom, alkoholrelaterad sjukdom eller tillstånd, eller psykiska störningar (bara bland kvinnor) som underliggande dödsorsak. Arbetslöshet resulterade också i en förhöjd risk för förtida död med psykisk störning eller alkoholrelaterad sjukdom som underliggande dödsorsak. För män finns det dessutom en överdödlighet till följd av yttre skador, särskilt självmord och trafikskador. Effekterna av arbetslöshet och massuppsägningar på dödlighet ger en bild av hälsokonsekvenserna av att förlora ett jobb. är det trots allt så att bara en mycket liten del av samtliga uppsagda och arbetslösa avlider . Därmed säger effekterna på dödlighet ingenting om i vilken utsträckning det stora flertalet som inte avlider drabbas av ohälsa som en konsekvens av arbetslöshet eller en massuppsägning. I syfte att fånga upp andra aspekter på ohälsa än en ökad dödlighet har vi därför även studerat slutenvårdsutnyttjande. Resultaten från dessa analyser stärker de tidigare funna sambanden mellan arbetslöshet och dödlighet vad gäller psykisk sjuklighet. Däremot ger dessa analyser en än mer komplex bild av sambanden mellan massuppsägningar, arbetslöshet och cancer och hjärt- och kärlsjukdomar. Sammantaget betyder det att varken massuppsägningar eller arbetslöshet otvetydigt resulterar i fler hälsoproblem. Slutligen bör det påpekas att flertalet av de skattade sambanden mellan framförallt arbetslöshet och sjuklighet gick att urskilja före förlusten av ett arbete. Tveklöst är det så att de som blev arbetslösa hade om inte fler, så åtminstone andra, hälsoproblem än de arbetande i stort. Det är dock skillnader som vi i stor utsträckning har kunnat observerat och således även har kunnat kontrollera för, varför sådana skillnader inte kan förklara några av våra resultat. I vilken utsträckning våra resultat i slutändan kan tolkas som att arbetslöshet och massuppsägningar har orsakat sjuklighet är ytterst avhängigt huruvida det finns anledning att tro att det finns ytterligare faktorer som vi inte har kunnat observera. Under den ekonomiska krisen fick uppleva en period av massuppsägningar och massarbetslöshet. Den långa perioden av full sysselsättning bröts och ersattes av en period med dramatiskt stigande arbetslöshet. var den öppna arbetslösheten – en nivå som den låg kvar på – medan andelen sysselsatta föll till . De hundratusentals som blev uppsagda fick dessutom uppleva försämringar i de flesta trygghetssystemen. I den här rapporten studerar vi vilka konsekvenser arbetslöshet, och friställningar i samband med massuppsägningar, under 1990- talet hade för de drabbade i form av registrerad sjuklighet. Det finns flera anledningar att förvänta sig en ökad sjuklighet till följd av arbetslöshet och massuppsägning. En försämrad ekonomisk situation i samband med arbetslöshet riskerar att leda till såväl mer negativ stress som oro och ångest. Uppsägning och arbetslöshet innebär också ofta ett förlorat socialt sammanhang och minskad framtidstro. Detta innebär att konsekvenserna av uppsägningarna och arbetslösheten inte bara är en fråga av ekonomisk karaktär utan även en folkhälsofråga. De former av registrerad sjuklighet som vi avser att studera är de som resulterade i slutenvård eller dödsfall, med ett särskilt fokus på diagnosgrupper såsom cirkulationsorganens sjukdomar, alkoholrelaterade sjukdomar, psykiska störningar, självskador/självmord samt trafikolyckor. Genom att använda registerdata över har vi möjlighet att mäta både de kortsiktiga effekterna och de långsiktiga effekterna av arbetslöshet och massuppsägning på sjuklighet. Detta ger oss därmed möjligheten att observera sjukdomar som manifesteras först . I våra analyser skiljer vi på effekterna av att bli friställd i samband med en massuppsägning1 och effekterna av arbetslöshet. Anledningen är att effekten av en massuppsägning kan förväntas skilja sig från effekten av arbetslöshet på en rad punkter. Först och främst är det inte alla som är med om en massuppsägning som också blir arbetslösa. Tack vare lagstadgad uppsägningstid, eller att uppsägningen av andra anledningar var förutsebar, finns det möjlighet att finna en ny anställning utan en mellanliggande period av arbetslöshet. En annan väsentlig skillnad är att en massuppsägning innebär att man inte är ensam om att förlora jobbet och eventuellt bli arbetslös. Det finns flera anledningar till varför detta skulle kunna medföra att hälsokonsekvenserna skiljer sig mellan en massuppsägning och arbetslöshet. En massuppsägning som omfattar många anställda kan innebära större svårigheter att hitta ett nytt jobb. Det är också välkänt att vi i hög grad påverkas av hur individer i vår närhet mår och agerar. Om ens forna kollegor mår dåligt av att bli friställda kan detta därför påverka den egna sjukligheten genom sociala interaktioner. är det troligt att man upplever situationen som mindre skamfylld då man inte är ensam om att bli uppsagd. Det är många andra som också får gå och både man själv och andra vet att det inte är ens eget fel utan snarare företagets. I analyserna beaktar vi också möjligheten att konsekvenserna av arbetslöshet och massuppsägning, i termer av sjuklighet, kan skilja sig åt mellan olika grupper av människor. Det är rimligt att anta att vissa har bättre förutsättningar att hantera sådana händelser, medan andra saknar nödvändiga resurser. Genom att använda oss av data över stora delar av den arbetsföra befolkningen har vi möjlighet att på ett detaljerat sätt studera om effekterna på sjuklighet är speciellt stora för någon specifik grupp. I analyserna undersöker vi därför om (o)hälsoeffekterna skiljer sig åt beroende på kön, ålder, utbildningsnivå och anställningssektor. Om effekterna är speciellt stora för en specifik grupp, och för vissa sjukdomar, ger det information om var hälsoförebyggande arbete skulle kunna vara av stort värde. Det finns flera skäl till att återigen studera sambanden mellan massuppsägningar, arbetslöshet, och sjuklighet, trots alla tidigare studier på området. Ett skäl är att arbetsmarknaden är föränderlig. Både innebörden av att vara anställd och av att vara arbetslös är något som har förändrats . Detta är inte minst tydligt under 1 Fortsättningsvis kommer vi att använda begreppet massuppsägning när vi refererar till friställd i samband med en massuppsägning. , då uppsägningar och arbetslöshet blev något som inte bara drabbade ett fåtal. Av dem som var i arbetsför ålder blev arbetslösa under den resterande delen av (Korpi & , 2001). Som redan påpekats fick de arbetslösa dessutom uppleva försämringar i arbetslöshetsersättningen. Därutöver finns det även anledning att anta att förhållandena för dem som hade jobb förändrades . Till exempel så ökade användandet av tillfälliga anställningar och den tidigare skarpa skiljelinjen mellan att arbeta och att vara arbetslös blev mindre tydlig. Krisen erbjuder också en intressant möjlighet att studera hur grupper av arbetstagare som tidigare i stor utsträckning var förskonade från uppsägningar, såsom t.ex. offentligt anställda, påverkas i termer av sjuklighet. Detta är också av intresse ur ett genusperspektiv då den offentliga sektorn i har dominerats av kvinnor och tidigare forskning på området i många fall har varit begränsad till män. Vi inleder denna rapport med att i kapitel 2 ge en beskrivning av vilka skäl det finns att förvänta sig ett samband mellan, massuppsägningar, arbetslöshet och sjuklighet. I kapitlet diskuterar vi inledningsvis hur arbetslöshet kan antas påverka sjuklighet, men också huruvida effekterna av arbetslöshet och effekterna av en massuppsägning kan tänkas skilja sig åt. I kapitel 2 diskuterar vi också de metodproblem som analyser av effekterna av arbetslöshet och massuppsägning är behäftade med. Trots att en stor mängd artiklar har publicerats som slår fast att det finns ett statistiskt samband mellan arbetslöshet och sjuklighet är orsakssambandet inte helt klarlagt. Huvudorsaken till detta är svårigheten att avgöra om förlusten av ett jobb och arbetslöshet faktiskt leder till sjuklighet (en kausal effekt) eller om ökad sjuklighet leder till en ökad risk att förlora sitt jobb eller att förbli arbetslös. Ytterligare en möjlighet är att vissa arbetstagare besitter egenskaper, eller upplever situationer, som både försämrar deras möjligheter att behålla ett jobb och ökar sjukligheten god hälsa. I kapitlet argumenterar vi också för att svensk registerdata erbjuder en god möjlighet att angripa dessa metodproblem. I kapitel 3 ger vi sedan en översikt av tidigare svensk och internationell forskning om sambanden mellan massuppsägning, arbetslöshet och registrerad sjuklighet. Denna genomgång visar att det finns ett antal studier som pekar på att massuppsägningar och arbetslöshet kan ha stora hälsokonsekvenser, framförallt i form av psykisk sjuklighet. Kapitel 4 redovisar de datamaterial som används i våra analyser. Genom att länka ett antal olika register har vi möjlighet att identifiera arbetsställen som läggs ned, eller genomför större personalneddragningar, samt att identifiera vilka av de anställda som drabbas, och vilka som blir arbetslösa. Kopplingen av register ger oss också uppgifter om sjukrivningar, sjukhusvistelser, och dödsorsaker för åren före 1990-talets krisår och fram . Detta ger oss en rad mått som fångar upp olika aspekter av sjuklighet vilket gör det möjligt att hantera de metodproblem som är förknippade med att undersöka hur massuppsägningar och arbetslöshet påverkar individers sjuklighet. I syfte att mäta ett orsakssamband använder vi en så kallad matchningsansats för att skapa jämförbara kontrollgrupper. I kapitel 5 beskriver vi den undersökningspopulation som vi använder oss av i våra statistiska analyser. Här visar det sig att framförallt de arbetslösa i flera avseenden skiljer sig från de arbetande. Kapitlet visar dessutom att endast en mindre del av de som får lämna en arbetsplats i samband med en massuppsägning faktiskt blir arbetslösa. För att ge ytterligare bakgrund till tolkningen av våra resultat, redovisar vi i kapitel 6 de konsekvenser som arbetslöshet och massuppsägning har i form av förlorad arbetsinkomst. Resultaten visar att framförallt arbetslöshet har stora och långsiktiga negativa effekter på arbetsinkomst. Detta är av intresse för tolkningen av våra resultat, då det är välkänt att det finns ett starkt samband mellan inkomst och sjuklighet. I kapitel 7–9 redovisar vi sedan våra huvudresultat. Kapitel 7 redovisar effekterna på total dödlighet och totalt slutenvårdsutnyttjande, medan kapitel 8 redovisar effekterna för ett antal diagnoskategorier. I kapitel 9 redovisar vi slutligen hur effekterna skiljer sig åt mellan olika grupper. Sammanfattningsvis visar resultaten i dessa kapitel att massuppsägning och arbetslöshet ökar risken för sjuklighet. Exempelvis ökar en massuppsägning risken för förtida död för kvinnor och män med 5–respektive 8– . Våra resultat visar också att effekterna är speciellt framträdande för diagnoser som är relaterade till psykisk sjuklighet. Det står också klart att effekterna skiljer sig mellan massuppsägning och arbetslöshet respektive mellan kvinnor och män. Kapitel 9 visar slutligen också att effekterna i många fall varierar med ålder, utbildningsnivå, och anställningssektor. I kapitel 10 sammanfattar vi och diskuterar våra resultat. 2.1Hur och varför påverkas sjuklighet av arbetslöshet och uppsägning? Det finns ett flertal skäl till varför uppsägningar och arbetslöshet skulle kunna ha en negativ påverkan på en persons sjuklighet.1 För det första innebär förlusten av jobb, allt som oftast, en försämrad ekonomisk situation. Både svenska och internationella studier har visat att en jobbförlust, inte bara innebär ett inkomstbortfall av arbetslöshet, utan även ett inkomstbortfall på (m.fl., 1993; Couch, 2001; , 2006, Hijzen m.fl. 2010; Couch & Placzek, 2010; , 2010; , 1997). Även om svält kan ses som ett reellt hot i en modern välfärdsstat, så kan en försämrad ekonomisk situation skapa negativ stress, oro, och ångest. Det kan också innebära att man av ekonomiska skäl blir tvungen att avstå andra aktiviteter, såväl sociala, kulturella, som hälsofrämjande. Förutom förlust av arbetsinkomst kan förlusten av ett jobb också innebära förlust av ett socialt sammanhang, status, sociala kontakter, tidstruktur, regelbunden aktivitet, m.m. Dessa aspekter av ett jobb kan också antas vara viktiga för människors hälsa och välbefinnande. Den förändrade livssituationen som följer efter en jobbförlust kan också, av olika anledningar, ge upphov till ohälsosamma beteenden såsom ökad alkoholkonsumtion och rökning eller, i mer extrema fall, självskadebeteende och självmord. Det är även tänkbart att risken ökar för andra olyckliga händelser, såsom familjekonflikter och skilsmässa, och att förmågan att hantera andra besvärliga livssituationer försämras. 1 Se (2009) för en jämförelse av sju olika teoretiska förklaringsmodeller för sambandet mellan arbetslöshet och sjuklighet. 2.2Leder arbetslöshet till sjuklighet eller tvärtom? Även om en stor mängd studier visar att arbetslösa generellt har mer hälsoproblem än arbetande personer, så är orsakssambandet fortfarande inte helt klarlagt. Som diskuterades i inledningen behöver det inte vara så att ett uppmätt statistiskt samband mellan arbetslöshet och sjuklighet nödvändigtvis innebär att det är arbetslösheten som har orsakat sjukligheten. En alternativ förklaring är att arbetstagare med manifesta eller latenta hälsoproblem också är de som har störst risk att bli arbetslösa, d.v.s. en så kallad selektionseffekt. Det kan också vara så att vissa arbetstagare har egenskaper som försämrar deras möjligheter att behålla ett jobb och att behålla en god hälsa, d.v.s. ett omvänt orsakssamband. Från ett forskningsperspektiv såväl som från ett samhällsperspektiv är det viktigt att undersöka hur orsakssambanden ser ut. Om det inte är möjligt att etablera i vilken riktning sambanden går är det också svårt, och ofta omöjligt, att ge tydliga policyrekommendationer. Det gäller i synnerhet för studier av sambanden mellan arbetslöshet och sjuklighet, eftersom det är rimligt att anta att rekommenderade åtgärder kan se helt olika ut beroende på om det är så att arbetslöshet orsakar sjuklighet eller om det är så att sjuklighet orsakar arbetslöshet. Att etablera ett orsakssamband ställer dock höga krav på utformningen av den statistiska analysen och detaljrikedom i data. En första förutsättning är att man har tillgång till flera mätpunkter av sjuklighet, över tiden; både före och efter uppsägningen eller perioden av arbetslöshet. En andra, och långt mer krävande, förutsättning är att man har en jämförbar kontrollgrupp.