sou · GYB312 · 2010-02-23 00:00:00 — Utredningens förslag är att omfördelas för ändamålet vilket ungefär motsvarar vad Rikskonserter avsätter för Caprices Medlen bör pris- och löneomräknas (se resonemang i avsnitt 6.8.2). Förslag: Från Rikskonserters verksamhetsbidrag överförs till för att förstärka bidraget för samarbete med tonsättare. Stödet till tonsättarsamarbete flyttas till anslag 2:3, ap. 1, och totalt tillförs anslaget för ändamålet. En förordning tas fram som anger stödets ändamål och vilka som kan komma ifråga för stöd. bör bl.a. se över om antalet ansökningstillfällen kan utökas. Rikskonserter har som mål att stödja tonsättare och frilansartister genom att beställa, leverera och framföra beställda kompositioner. För ändamålet har ca använts förutom då inga beställningar gjorts. Beställningsverksamheten har fyllt en viktig funktion för att stödja skapandet av ny musik och för en konstnärsgrupp som ofta verkar under osäkra och svåra villkor. Resurserna bör alltså reserveras för ändamålet även fortsättningsvis. Den nationella musikplattformen bör dock inte sköta fördelningen eftersom dess roll inte ska vara bidragsfördelande. I stället föreslås att bidrag för samarbete med tonsättare förstärks med motsvarande resurser som Rikskonserter avsatt i snitt , dvs. I samband med det bör dock kriterierna för fördelningen av stödet ses över. är stöd för tonsättarsamarbete en del av anslag 2:2, ap. 3, dvs. stöd till länsmusik m.m. Med hänsyn till de förslag som lämnas av bör stödet till tonsättarsamarbete i stället ingå i anslag 2:3, ap. Sammantaget, inklusive den förstärkning utredningen föreslår, bör ca avsättas för ändamålet. Det innebär att bör föras över från anslag 2:2, ap. Summan bygger i grova drag på vad som fördelats inom ramen för detta anslag. Medlen bör också pris- och löneomräknas, inte minst mot bakgrund av att detta sker (se även skäl för detta i avsnitt 6.8.2). En fördel med att flytta stödet är också att det ökar möjligheterna att stärka hela näringskedjan från komponist till publik. rapporten i föreslår att man just bör öka samverkan mellan bidrag. För att utveckla stödet bör en ny förordning tas fram i samband med förstärkningen. Bidragets namn bör i det sammanhanget ändras till samarbete med komponister. På så vis återspeglas hela bredden i den grupp som kan komma att vara involverad i dessa projekt och en bättre likformighet åstadkoms i förhållande till (se nedan). Stödet bör även fortsättningsvis kunna sökas av allt från fria grupper till regionala och lokala kulturinstitutioner (både orkestrar, länsmusik och andra kulturinstitutioner t.ex. ett museum). Detta villkor bör uttryckas i allmänna ordalag och inte vara kopplat till att institutionen eller grupper i fråga får bidrag från t.ex. . Kriterierna bör även modifieras så att verk som de sökande planerar att spela mer än en gång prioriteras. Bestämmelserna bör slutligen även utformas så att en del av resurserna också kan avsättas för residensverksamhet för komponister och så att aktuella upphovsmän även kan komma från andra länder än . Det stöd för kompositionsbeställningar som har funnits hos Rikskonserter har också kunnat sökas av enskilda musiker. Utredningen anser att bör se över möjligheten att öppna stödet även för enskilda musiker som vill utöka sin repertoar. En fråga som bör beaktas är att Rikskonserter i dessa fall har kunnat ta på sig en arbetsgivarroll gentemot tonsättarna, eftersom Rikskonserter är medlemsorganisation hos Svensk Scenkonst. Om stödet förs över till måste frågan lösas på annat sätt. I syfte att bättre återspegla den bredd av musikaliska uttryck som kan komma ifråga för stöd bör överväga att utvidga den referensgrupp som finns för att bedöma ansökningarna. Slutligen bör se över om antalet ansökningstillfällen kan utökas. Även ger som framgår av kapitel 3 stöd till kompositionsverksamhet, dels genom stödet till samverkan mellan komponister och musiker/sångare, dels genom arbetsstipendier till komponister. fanns även ett stöd till komponister som arbetar med beställningsverk, men detta stöd har avskaffats innevarande år. Utredningen har valt att i detta läge föreslå en förstärkning av stödet till av två skäl. Dels anser vi att summan är för liten för att det ska vara meningsfullt att dela upp den på två bidragsgivare, dels menar vi att det i stöd finns en ännu starkare koppling till att de nya verken också ska möta en publik. anser vi att det finns goda skäl till att också kan få möjlighet att stärka stödet till kompositionsverksamhet. För att ge goda möjligheter till nyskapande konst inom musikområdet är det viktigt att ge tonsättare möjlighet att skapa fritt också utan tanke på en beställare, på samma sätt som sker inom andra konstområden. I propositionen Tid för kultur (2009/10:3) anges att samverkan mellan bör utvecklas för att stärka kvaliteten i bidragsgivningen. Utredningen anser att en sådan samverkan kan vara av särskild betydelse när det gäller kompositionsbeställningar. 7 Ekonomiska konsekvenser m.m. 7.1Konsekvenser av utredningens förslag De förslag som lämnats i föregående kapitel kan väntas få konsekvenser på olika områden. Mest påtagligt är de ekonomiska konsekvenser som följer av att statliga resurser omfördelas inom musikområdet. Konsekvenser av utredningens förslag i denna del sammanfattas i det första avsnittet nedan. I det andra avsnittet kommenteras förväntade konsekvenser av förslagen i enlighet med bestämmelsen i 15 § kommittéförordningen (1998:1474). Ekonomiska förslag och förväntade konsekvenser I föregående kapitel har förslag lämnats som innebär att medel omfördelas från verksamhetsbidraget till Stiftelsen till andra ändamål inom musikområdet. Den föreslagna omfördelningen av resurser får i första hand konsekvenser för de anställda vid stiftelsen och för dess verksamhet. Att verksamhetsbidraget till Rikskonserter ska upphöra är dock redan beslutat och konsekvenserna för stiftelsens verksamhet berörs därför inte närmare här. Utredningens förslag till hur dessa medel i stället ska användas innebär i korthet dels att en ny verksamhetsdel byggs upp inom ramen för Statens musiksamlingar samt att verksamhet vid EMS och Caprice förs över till myndigheten, dels att resurser frigörs för det fria musiklivet och för institutioner på nationell, regional och lokal nivå. Förslagen för inte med sig ökade kostnader för staten utan finansieras genom omfördelningar. På ett övergripande plan bedömer utredningen att de förslag som lämnas bör leda till ökad dynamik och bättre resursutnyttjande både på statlig och regional nivå samt bättre villkor för det fria musiklivet. Både det fria musiklivet och regionala aktörer, som t.ex. länsmusiken, får ett större ansvar för och inflytande över vilka samarbetsprojekt som ska drivas. I förlängningen kan det förväntas leda till positiva effekter för området som helhet, t.ex. i form av ett större regionalt och lokalt intresse av att vara med och finansiera verksamhet som huvudsakligen stöds med statliga medel. Den nya verksamheten inom ramen för Statens musiksamlingar bör kunna starta från om regeringen fattar erforderliga beslut. I det sammanhanget bör det dock påpekas att den föreslagna omfördelningen av resurser inte kan genomföras fullt ut . Rikskonserters medel kommer att vara bundna i lönekostnader m.m. en bit in på 2011 varför omfördelningen måste ske successivt. Utredningen menar att Statens musiksamlingar fr.o.m. bör kunna överta den verksamhet som föreslås överföras från Rikskonserter (EMS och delar av ). Vissa resurser bör också kunna frigöras så att myndigheten redan från årsskiftet kan börja bygga upp den nya verksamhetsdelens administration. Nästa steg bör vara att överföra medel till det särskilda anslag som föreslås för samarbetsprojekt med musiklivet. På så vis minimeras det glapp som kan uppstå för vissa viktiga projekt som stöds av Rikskonserter och som den nya verksamheten också kan förväntas vilja stödja. I takt med att ytterligare medel blir tillgängliga bör sedan utredningens förslag till förstärkningar av Statens kulturråds olika bidrag genomföras. Ytterligare konsekvenser enligt kommittéförordningen Om förslagen i ett betänkande har betydelse för vissa särskilt utpekade områden ska dessa konsekvenser anges i betänkandet enligt 15 § kommittéförordningen (1998:1474). Det gäller följande områden: den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, jämställdheten mellan kvinnor och män samt möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Vad gäller den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet kan utredningen inte se att förslagen skulle få några konsekvenser i dessa delar. För sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet kan utredningens förslag dock antas ha positiva konsekvenser. Målet med en ny plattform för musiken bör vara att stödja att befolkningen i hela landet ges möjlighet att ta del av ett varierat musikaliskt utbud, präglat av konstnärlig förnyelse och hög kvalitet. Själva kärnuppgiften är således att säkra en typ av offentlig service för alla, oavsett var i landet man bor. Vad gäller små företags arbetsförutsättningar så kan utredningens förslag även här förväntas få positiva konsekvenser. Som beskrivits i kapitel 6, bör bl.a. det fria musiklivet i form av grupper och arrangörer prioriteras framöver. Dessa består till viss del av bolag eller enskilda firmor. Just de fria aktörerna kommer med utredningens förslag att få bättre möjligheter, dels genom förstärkta stöd från och dels genom att de bjuds in att bli en viktig part i de samarbetsprojekt som den föreslagna musikplattformen ska stödja. Om man ser till jämställdheten mellan kvinnor och män samt möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen, så bör utredningens förslag rörande det fria musiklivet vara av positiv betydelse även i denna del. Utökade ekonomiska resurser ger bl.a. förbättrade möjligheter att stödja en positiv utveckling både vad gäller jämställdhet och för att uppnå de integrationspolitiska målen. Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning, betänkande av (SOU 2007:75). Den professionella orkestermusiken i , betänkande av (SOU 2006:34). Konstnärernas inkomster – en statistisk undersökning av SCB inom alla konstområden och 2005, rapport utgiven av . Kulturen i siffror, Statens kulturråds skriftserie 2008:5. Kulturliv och skola, Statens kulturråds skriftserie 2007:8. Kulturpolitikens arkitektur, betänkande av , vol. 3 (SOU 2009:16). Plats på scen, betänkande av inom scenkonstområdet (SOU 2006:42). På väg mot jämställd scenkonst, Statens kulturråds skriftserie 2009:1. , , Svensk musik i utlandet: Information och internationell kontaktförmedling, rapport i stencilform ingiven till 2009. Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet, betänkande av (SOU 2010:11). , Per, Konstnärerna och kulturpolitiken, rapport utgiven av . , , Komponisterna i , rapport utgiven av . Ny plattform för musiken En särskild utredare ska, under förutsättning att fattar beslut i nödvändiga delar, föreslå den närmare utformningen av en ny nationell plattform för musiken. Utgångspunkten är att den nya verksamheten ska inleda sitt arbete . föreslå vilka statliga insatser som bör göras på nationell nivå för att främja utvecklingen på musikområdet, identifiera vilka av Stiftelsen nuvarande ansvarsområden som bör tillvaratas av den nya musikplattformen, komma med förslag gällande den nya musikplattformens kompetens- och lokalbehov, lämna förslag på myndighetsnamn. En utgångspunkt ska vara att kopplingen mellan statens insatser för det musikaliska kulturarvet och det konstnärligt nyskapande ska stärkas. Uppdraget ska redovisas . I propositionen Tid för kultur (prop. 2009/10:3) gör regeringen bedömningen att de statliga insatserna på central nivå för musikområdet behöver reformeras och i hög utsträckning samlas i en Vidare föreslår regeringen att statens stöd till Stiftelsen ska avvecklas. Stiftelsen , som har sitt ursprung i 1960- talet, inledde verksamheten i sin nuvarande form 1988 och har till syfte att främja utvecklingen av musiklivet i hela landet inom olika musikaliska uttrycksformer. Rikskonserter har sedan starten haft en viktig roll för att sprida musik av hög kvalitet till hela landet, framför allt genom verksamheten med turnéproduktion men också genom samarbetsprojekt. Den regionala nivån och musiklivet i stort har utvecklats positivt, och erbjuds musik av hög konstnärlig kvalitet runt om i landet. Det finns också en bredd och mångfald i musikutbudet. Regeringen anser därför att det statliga stödet till musikområdet behöver vidareutvecklas för att motsvara de behov som präglar det svenska musiklivet. En ny nationell plattform behövs där statens insatser inriktas på nationell överblick, kompetensuppbyggnad och internationell samverkan. Kopplingen mellan det musikaliska kulturarvet och det konstnärligt nyskapande bör också stärkas. Däremot bedöms det som mer ändamålsenligt att den regionala nivåns resurser för att producera konserter och turnéer förstärks och att statens roll i den delen därmed förändras. Från ett nationellt perspektiv och genom kunskap om de olika nätverken ska musikplattformen bidra till en ökad samverkan utifrån musiklivets villkor och behov. Statens musiksamlingar har i uppdrag att dokumentera, samla in och hålla musikens kulturarv levande och därigenom främja musikintresset, musikvetenskapen och den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden. Enligt vad som anges i budgetpropositionen kommer verksamheten även att inrymma uppdrag inom teater och dans (prop. 2009/10:1, utg. omr. Myndigheten arbetar i nära samverkan med såväl utövande musiker som forskare och allmänhet; myndigheten har därmed goda förutsättningar att ytterligare fördjupa sin kompetens på musikområdet. Regeringen bedömer därför att Statens musiksamlingar bör få ett samlat ansvar för statliga insatser på musikområdet. Därmed kommer myndigheten att få en ny och utbyggd verksamhet som samlar musikområdet på nationell nivå. Även verksamheten vid Elektroakustisk musik i (EMS) och vissa frågor när det gäller bör, enligt propositionen Tid för kultur, ingå i den nya plattformen. Bidrag till musiklivet kommer dock även fortsättningsvis att beslutas och fördelas av . insatserna på musikområdet kommer således att vara fördelade mellan Statens musiksamlingar och . Av budgetpropositionen , utg. omr. 17, framgår att regeringen har för avsikt att avveckla verksamhetsstödet till Stiftelsen som medel överförs till Statens musiksamlingar och till de anslag som bl.a. disponerar för bidrag till musikaktörer på regional och lokal nivå samt till fria musikgrupper och arrangörer. En särskild utredare ska föreslå den närmare utformningen av en ny plattform för musiken som kan komma hela landet till del. Målsättningen är att den nya verksamheten ska påbörja sitt arbete . Med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen ska statens insatser syfta till att ett vitalt musikliv utvecklas i hela landet och att mångfalden i musikutbudet ges goda förutsättningar att utvecklas i samspel med musikaktörer på lokal och regional nivå. Statens insatser ska, utöver bidragsgivning till musiklivet, inriktas på nationell överblick, kompetensuppbyggnad och internationell samverkan. Insatserna ska vidare syfta till att främja ett musikaliskt kulturarv som används och utvecklas. Utredaren ska föreslå vilka insatser på nationell nivå som bör göras för att främja utvecklingen på musikområdet. Utöver verksamheten Elektroakustisk musik i (EMS) och frågor i samband med ska utredaren identifiera vilka av Stiftelsen nuvarande ansvarsområden som bör tillvaratas av den nya musikplattformen. Verksamheten vid Statens musiksamlingar kommer med regeringens förslag att utvidgas. Utredaren ska belysa hur de nya uppgifterna kan integreras i myndigheten. Vidare ska utredaren lämna förslag på hur myndigheten ska bidra till en ökad samverkan inom musiklivet samt med andra konstområden. Även förslag på myndighetsnamn ska lämnas. Utredaren ska analysera vilka konsekvenser förslagen får för andra statliga insatser på musikområdet och bedöma eventuellt övriga insatser som bör ingå i en ny plattform för musiken. Utredaren ska redovisa de verksamhetsmässiga, ekonomiska och personella konsekvenserna för myndigheten av sitt förslag. Myndighetens lokalbehov ska uppmärksammas. Utredarens förslag ska rymmas inom den ram som anges i budgetpropositionen för anslagen till Statens musiksamlingar och Stiftelsen . Utredaren ska därmed beakta att regeringen, i samband med att bidraget till Rikskonserter avvecklas , avser att överföra medel dels till Statens musiksamlingar dels till anslag som disponerar bl.a. för bidrag till musikaktörer på regional och lokal nivå, fria musikgrupper, arrangörer samt till ett reformerat inspelnings- och distributionsstöd. Arbetssätt och redovisning av uppdraget Utredningsarbetet ska bedrivas i nära samverkan med Statens musiksamlingar, Stiftelsen , och musiklivets företrädare. Samråd ska även ske med andra berörda statliga myndigheter och organisationer liksom med institutioner inom musiklivet samt med kulturansvariga på regional nivå. Utredaren ska ha kontakt med utredningen om en ny modell för fördelning av statliga bidrag till regionala och lokala kulturverksamheter (Ku 2009:02). Utredaren ska hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle att framföra sina synpunkter. Uppdraget ska redovisas . Förteckning över organisationer och enskilda som utredningen träffat har utredaren och sekretariatet bjudit in ett stort antal företrädare för myndigheter, institutioner och organisationer i musiklivet samt ett stort antal fristående musiker och arrangörer till möten i . Listan nedan tar endast upp de myndigheter, institutioner och organisationer som har haft möjlighet att delta på utredningens möten: Kommuner och Landsting (SKL), , Länsmusikens samarbetsråd (LÄS), Länsmusikens producentnätverk, Länsmusiken i , Musik i Musik i Syd, GöteborgsOperan, Kammaropera, , , , , Opera, Svenska , , Radiosymfonikerna, Konsert och Kongress, , , Svensk Scenkonst, Konstnärliga och (), , (), Föreningen (Fst), Svenska Kompositörer (SKAP), Musikarrangörer i Samverkan (), Svensk Musik – Swedish Music Information Center, Dansnät , , Svenska Musikfestivaler, Folkets Hus och Parkers festivalsektion, Musikalliansen, Musikcentrum, Musikcentrum Syd, Musikcentrum Väst, , (SMoK), , Musikarkiv, Föreningen , , Föreningen C-Y Contemporary, Svenska sektionen av ISCM – , Levande Interpreter av Nutida Konstmusik (LINK), av Nutida Konstmusik () Svenskt Rockarkiv, (RFoD), , Folkmusikens hus, , Peace & festival, Utredningen har även träffat ett antal enskilda personer ur svenskt musikliv, som i detta sammanhang inte bjudits in för att representera någon organisation: , Curious Chamberplayers, , musiker och producent, , kompositör och jazzpianist, , Kning disk, , The Combo, , The Combo, , tonsättare och trombonist, 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. 8.En myndighet för havs- och vattenmiljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. Skolgång för alla barn. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 – utmaningar för slutförvarsprogrammet. En myndighet för havs- och vattenmiljö. Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken.