sou · GYB375 · 2010-11-10 00:00:00 — fick i uppdrag att genomföra dels en bred enkät- undersökning riktad till de företag och organisationer som deltar i lärlingsförsöket, dels en djupintervjuundersökning för att få en ytterligare kunskaper om inställning och erfarenheter. 1 SOU 2009:85. rapport utgör resultatet av den första delen av uppdraget, enkät- undersökningen. Syftet med enkätundersökningen är att öka kunskapen om företag och organisationers inställning till och erfarenheter av lärlingsför- söket. Resultaten av enkäten ska även fungera som underlag till djupintervjuundersökningen. Enkätundersökningen har bedrivits av en konsult från med stöd av en praktikant – . Undersökningen har genomförts i tre faser: I fas 1, projektstart, definierade Nationella lärlingskommittén tillsammans med Governo ramarna för uppdraget. Beslut togs bland annat om syfte, övergripande frågeområden för enkäten, former för att genomföra enkätundersökningen samt tidsramarna för projektet inklusive tidpunkter för avstämningsmöten och slut- redovisning. I fas 2, enkätundersökningen, utarbetades enkäten i nära sam- arbete med NLK. Därefter genomfördes utskicket av den postala enkäten till de knappt 1200 företags som valts ut att delta. Två påminnelser skickade ut. Vidare svarades på frågor via telefon och e-post från respondenter. En sammanställning av svaren genom- fördes. I fas 3, slutrapport och slutpresentation genomfördes en slut- lig analys och dokumentation. Ett utkast till rapport presenterades för NLK:s sekretariat för faktagranskning samt justering av rap- porten. Sammanlagt nio avstämningsmöten har hållits med kommitténs sekretariat. Dessutom har två presentationer för hållits. I kapitel 2 redogör vi för metod och tillvägagångssätt. I kapitel 3 ges därefter en övergripande beskrivning av vilka som svarat på enkäten. I kapitel 4–8 redovisas resultaten av enkäten. Kapitel 9 avslutar rapporten med en sammanfattande diskussion där även frågor för fortsatta studier identifieras. I detta kapitel beskriver vi metod och tillvägagångssätt: Det första /09 som försöksverksamheten med gymna- sial lärlingsutbildning startade deltog 4 069 elever i verksamheten. För att få tillstånd och ekonomiskt stöd för att medverka i försöket ansökte skolhuvudmännen till , som i sin tur beslutade om ansökan bifölls eller ej. Vid rekvisition av statsbidraget angavs även vilken den avsedda arbetsplatsen för lärlingen skulle vara. har låtit SCB:s företagsregister kontrollera uppgifterna och påföra aktuella kontaktuppgifter (vil- ket ger uppgifter om geografisk placering). Utöver detta har matchande företag tillförts branschtillhörighet och storleksklass. Drygt 2 500 lärlingars arbetsplatser återfanns och på dessa utbilda- des drygt 3 000 elever. Första försöksåret med gymnasiala lärlingar dominerades av tre branscher: byggnadsverksamhet, tillverkningsindustri och detalj- handel. Inom dessa tre branscher gjordes ett urval av 150 arbets- platser för enkätundersökningen. Alla övriga branscher har total- undersökts. Totalt valdes 1 162 arbetsplatser. Registret över dessa levererades till Governo som använt basen som underlag vid enkätutskick samt vid bearbetning av materialet. I studien undersöker vi företag och organisationers erfarenheter och inställning till gymnasial lärlingsutbildning. Andra aktörers syn på utbildningen studeras inte. Föreliggande rapport baseras vidare enbart på en kvantitativ enkätstudie. För att fördjupa enkäternas resultat kommer en djupintervjuundersökning att genomföras –. I uppdraget från den och i enkät- undersökningen talas generellt om företags erfarenheter av och inställning till gymnasial lärlingsutbildning. Emellertid sker den arbetsförlagda utbildningen inte enbart på företag utan också hos offentliga arbetsgivare och organisationer. När vi i denna rapport använder ordet företag syftar vi således på samtliga dessa arbets- givare. använder vi företag och organisationer eller arbetsplats med samma betydelse. Datainsamlingen genomfördes i form av en postal enkät. Enkäten utarbetades i nära dialog med Nationella Lärlingskommitténs sek- retariat. Enkäten återfinns i bilaga 1. Enkäten skickades till företag och organisationer som deltar i försöksverksamheten och ställdes till handledare för lärling. Någon svarsplikt gäller inte för denna undersökning. Två skriftliga påminnelser har sänts ut. Den första påminnelsen skickades i form av ett kombinerat tack- och påminnelsekort. Den andra påminnelsen skickades i form av nya frågeblanketter till de som inte sva- rat. En databas konstruerades för inkodning av returnerade enkäter. Databasen sammanfördes med den databas över urvalet som tillhandahållit. des information om företagens näringstillhörighet, storlek och geo- grafiska placering. I den konsoliderade databasen inkodades sedan de inkommande enkäterna. En granskning av materialet skedde efter avslutad inkodning. Vissa upprättningar av materialet har skett. Det har exempelvis gällt i samband med korrigering av partiellt bortfall. När en respondent missat att fylla i ett svarsalternativ har vi i vissa fall valt att slumpmässigt ersätta uteblivet svar med ett av frågans svars- alternativ, i andra fall har vi valt att koda uteblivet svar som ej svar De program som använts för registrering och beräkningar är Excel och SPSS (ett program för statistisk analys). I registreringen av returnerade enkäter bedöms det finnas vissa normala felkällor som påverkar den totala tillförlitligheten. Nedan följer en beskrivning av dessa felkällor: I urval kan det finnas problem med överteckning. I aktuellt fall gäller det om företag är med i urvalsramen men som inte borde varit med, t.ex. företag som inte tagit mot någon lärling inom ramen för lärlingsförsöket eller företag som har gått i konkurs eller av annat skäl upphört. Vi bedömer att det är mindre sannolikt att överteckning är ett stort problem i denna undersökning. Skolhuvudmännen har uppgett arbetsplats/företag där lärlingen utbildas. Dessa upp- gifter kontrollerades av SCB mot det ständigt upp- daterade registret över nu verksamma företag. Endast de arbetsplat- ser som kunde identifieras och fortsatt var verksamma finns således med i den urvalsram som vi använt. Det kan också finnas problem kopplade till mätning. För att mäta företagens syn på och upplevelse av lärlingsförsöket har ett frågeformulär använts som mätinstrument. Mätningen är naturligt- vis mycket beroende av frågeformulärets utformning, vilka frågor som ställs liksom definitioner av olika begrepp. Mätfel kan inträffa bland annat om frågor formuleras otydligt eller om uppgiftslämna- ren missförstår instruktioner och definitioner. I idealiska situationer bör man därför genomföra provenkäter för att korrigera eventuella otydligheter. Tidramarna i detta upp- drag har dock inte tillåtit detta. Enkäten har emellertid utformats i nära samråd med sekretariat som innehar expertkompetens på området. Vi uppfattar inte att mätproblematiken har varit omfattande i denna undersökning. I vissa enskilda frågor tolkar vi dock att det funnits viss otydlighet och/eller att företagen och organisationerna upplever att de inte har viss information. Respondenterna har här i allmänhet markerat med frågetecken eller med uteblivet svar. Det finns två kategorier bortfall, dels objektsbortfall vilket innebär att en respondent valt att inte svara på enkäten i sin helhet, dels partiellt bortfall vilket innebär att en respondent valt att inte svara på enskild fråga. Svarsfrekvensen i denna undersökning uppgår till (588 företag) vilket innebär att objektsbortfallet uppgår till (574 företag). I tabell 1 visas objektsbortfallet som andel av det totala urvalet, fördelat på storlek, näringsgren och geografi. Bilaga 3 SOU 2010:75 Objektsbortfall som andel av totalt urval grupp (%) grupp (%) El, gas, vatten 1 000–1 499 1 500–1 999 2 000–2 999 3 000–3 999 4 000–4 999 I vissa frågor har det funnits ett mer betydande partiellt bortfall. Vi har för vissa variabler valt att skapa en särskild kod för detta och redovisar det i förekommande fall som ej svar. I andra fall har det partiella bortfallet korrigerats med en slumpmässigt vald kategori. Detta har i synnerhet gällt de frågor som är påståendebaserade, exempelvis fråga 4 och 5 (se enkäten i bilaga 1). Ett exempel på en fråga som fått en kategori för ej svar är fråga 6, där många av respondenterna helt enkelt inte valt något av svarsalternativen alternativt missat svara på frågan. Vilka har svarat på enkäten? j.Flertalet företag har tidigare erfarenheter av elever och praktikanter Nästan nio av tio företag som svarat på enkäten har tidigare erfa- renhet av elever och praktikanter. Det kan vara praktikanter via , (lärande i arbete), APU (arbetsplatsförlagt utbildning), KY- utbildning eller från arbetsförmedlingen. Således är det som anger att de inte har någon erfarenhet alls av att ta emot elever eller praktikanter. k.Vart femte företag uppger att de inte har någon lärling Svarsfrekvensen är, vilket nämndes i kapitel 2, vilket innebär att vi har tagit emot 588 enkäter. Av dessa anger 136 respondenter, , att de inte har, eller har haft, en elev inom ramen för lärlingsförsöket på arbetsplatsen. En förklaring till detta skulle kunna vara att företagen inte är medvetna om vilken typ av praktikelev de har hos sig. finns det flera olika former av arbetsförlagd undervisning, bland annat lärande i arbete (), arbetsplatsförlagd utbildning (APU) och praktik inom ramen för KY-utbildning. I den mån det råder osäkerhet om vilken typ av elev eller praktikant kanske företaget har valt att ange att man inte har någon lärling. Att det i vissa före- tag och organisationer råder osäkerhet kring olika former av lär- lingar/praktikanter får visst stöd i kontakter med respondenter vi haft under arbetets gång. Flera telefonsamtal och mailkontakter har gällt just denna osäkerhet. En annan förklaring skulle kunna vara att lärlingen har hoppat av sin utbildning eller bytt arbetsplats , då skolhuvudmännen lämnade uppgifter om vilken arbetsplats lärlingen skulle vara på, och då urvalet fast- ställdes. I en sådan situation borde dock företaget uppgivit att man tidigare haft en lärling men att man inte har någon just nu och sva- rat på enkäten utifrån dessa tidigare erfarenheter. För att ge en mer rättvisande bild av företagens och organisatio- nernas inställning till och erfarenheter av gymnasial lärlingsutbild- ning, redovisas fortsättningsvis därför endast resultaten från de företag som faktiskt har, eller har haft, en lärling. basen som används vid resultatredovisningarna utgörs av 459 före- tag. l.Flest företag inom tillverkning och bygg I diagram 1 framgår att av de 459 svaren återfinns flest företag inom tillverkning och bygg och handel. Hotell och restaurang-, utbildning samt vård och omsorg utgör andra näringsgrenar med förhållandevis hög svarsfrekvens. I förhållande till fördelningen i det totala urvalet (1 162 företag) bedöms svarsfrekvensen fördelad på näringsgren vara representativ.2 Diagram 1: Svarsfrekvens fördelad på näringsgren m.Majoriteten är mindre företag Det är främst mindre företag och organisationer som har gymnasi- ala lärlingar vilket tydligt framgick av urvalet. Svarsfrekvensen i olika storleksklasser motsvarar i hög grad fördelningen i det totala urvalet, se diagram 2. Notera att urvalet bygger på näringsgrensstatistik, dvs. koder enligt SNI – Svensk näringsgrensindelning och inte utbildningsstatistik (t.ex. den statistik som förs över de nationella gymnasieprogrammen och deras inriktningar och SUN – svensk utbildnings- nomenklatur). Diagram 2: Svarsfrekvens fördelad på storlek/antal anställda n.Många företag och organisationer i Vad gäller den geografiska fördelningen, återfinns en stor andel av arbetsplatserna som svarat på enkäten i . Nästan en fjärdedel av respondenterna är företag och organisationer i den regionen. Även och har relativt stor andel av verksamheterna. Svarsfrekvenserna vad gäller geografisk fördelning bedöms vara representativa för det totala urvalet vilket framgår av se diagram 3, se även bilaga 2 för tabeller. Diagram 3: Svarsfrekvens fördelad på län Varför har företagen och organisationerna valt att ta emot en lärling? o.Skolan primär initiativtagare och informationsspridare Nästan tre fjärdedelar av de som svarat på enkäten anger att det var skolan som tog initiativet eller kom med förfrågan om företaget var intresserade av att ta emot en lärling. uppger att eleven eller en förälder var den som tog initiativet. Vi har också frågat företagen om hur man fick information om försöksverksamheten med gymnasiala lärlingar. Även här fram- kommer att skolan eller kommunen är den viktigaste källan till information. Primärt har denna information skett muntligen, fler än av företagen uppger att de fått muntlig information från skolan eller kommunen medan anger att man fått skriftlig information från samma källa (obs – företagen kunde ange fler än ett svarsalternativ). Endast en mindre andel företag anger andra källor till informa- tion, t.ex. information från branschföreträdare, från myndighet eller från lokal eller regional samverkansgrupp. I tabell 5 framgår att företagen generellt anser att man fick bra eller mycket bra information inledningsvis. anser att man fick mindre bra eller inte alls bra information. Ur materialet kan vi inte utläsa några tydliga skillnader mellan olika branscher. Tabell 2: Hur upplevde du informationen som du inledningsvis fick? Inte alls bra eller mindre bra Mycket bra eller utmärkt p.Framtida rekryteringsbas en viktig drivkraft – finansiering är av mindre betydelse Vi har varit intresserade av att få en bild av vilka motiv som före- tagen haft för att ta emot lärlingar. I enkäten ställdes därför en fråga där företagen fick värdera ett antal påståenden utifrån om de var oviktigt, mindre viktigt, viktigt, mycket viktigt eller helt avgö- rande. Här framkommer det att företagen anser att det viktigaste moti- vet till att ta emot en lärling är att det är ett långsiktigt sätt att lära upp personer som de senare kan rekrytera. Tre fjärdedelar av före- tagen anser att detta är mycket viktigt eller helt avgörande. Ett annat skäl som anges av två tredjedelar är att man anser att det känns viktigt att ställa upp för samhället/branschen. Att man har goda erfarenheter av elever på företaget samt att man utvecklas i det egna yrket genom att lära ut till andra är ytterligare två motiv som lyfts fram av nästan hälften av företagen. Det är några faktorer som företagen menar har haft mindre betydelse för beslutet att ta emot en lärling. av företagen anser att det är oviktigt eller mindre viktigt att få betalt för att ta emot lärlingar. anger att branschorga- nisationernas eventuella uppmaningar har varit mindre viktiga eller oviktiga inför beslutet om att ta emot en lärling. Inte heller påstå- endet De bidrar med värdefull extra arbetskraft värderas som en särskilt betydelsefull faktor. av företagen anger att det är en oviktig eller mindre viktig faktor. Hur fungerar samarbetet med skolan? Kontakten mellan skola och företag är givetvis av stor vikt inom lärlingsförsöket. Vi har därför varit intresserade att få en bild av hur företagen uppfattar att detta samarbete fungerar. Vilken kontakt har man och vad är det man värdesätter i samarbetet? Matchning av lärling med företag Hur fattas beslutet om vilken lärling ett företag ska ta emot? I tabell 6 framgår att ungefär hälften av företagen har varit delaktiga på olika sätt i denna process och ungefär hälften svarar att det är skolan som valt lärling utan direkt diskussion eller samråd företaget (se tabell 6). Majoriteten, , uppger att de är nöjda med denna process. Tabell 3: Hur har beslutet om vilken lärling som tagits emot på ert företag fattats? Skolan har valt lärling utan direkt samråd med företaget Företaget har lämnat lärlingsönskemål, men skolan har fattat beslutet Företaget har fått välja mellan olika intresserade lärlingar Företaget hade redan vid beslutet om att ingå i försöket beslutat vem q.Tillgänglighet och goda personliga relationer är viktiga faktorer för att samarbetet ska fungera väl Överlag anser företagen att kontakterna med skolan fungerar bra. Hälften av företagen uppger att de fungerar mycket bra eller utmärkt och menar att de fungerar bra (se diagram 4). Branscher som transport, utbildning och kultur & nöje visar något högre grad av nöjdhet än genomsnittet. Diagram 4: Hur har kontakterna med skolan fungerat? När det gäller vilka faktorer företagen värdesätter för att samarbe- tet ska fungera bra, har en majoritet angett att det måste finnas en kontinuitet, lättillgänglighet och stödfunktion från skolans sida som företagen kan tillgodose sig. I tabell 4 framgår att två tredje- delar av företagen värdesätter en god personlig relation med t.ex. yrkesläraren på skolan. Ungefär lika många uppger att en lättill- gänglig kontaktperson på skolan är av betydelse. Däremot värdesätts inte fasta mötesforum lika högt. Cirka en tredjedel bedömer att sådana forum är mycket viktiga eller helt avgörande medan en dryg fjärdedel av respondenterna anger att de är oviktiga eller mindre viktiga för att samarbetet med skolan ska fungera bra. Tabell 4: Faktorer för att samarbetet mellan företag och skolan ska fungera bra Personlig relation till kontakt- Besök av kontaktperson från Att kontaktperson och företaget har en kontinuerlig kontakt En tillgänglig kontaktperson när behov finns från företaget Stöd från skolan i planering av lärlingens arbete och uppgift Stöd från skolan att hantera Att det finns fasta mötesforum r.I huvudsak uppfattar företagen ansvars- och rollfördelning som tydlig Företagen uppfattar i huvudsak att ansvars- och rollfördelningen är tydlig. av företagen svarar ja på frågan Upplever du att ansvars- och rollfördelningen mellan skolan och ditt företag är tyd- lig gällande lärlingens utbildning? Det förefaller som om transport-, utbildning samt vård- och omsorg är branscher som upplever att ansvarsfördelningen i högre grad är tydlig. I kontrast, är jordbruk, handel, bygg och övrigt branscher som i större utsträckning svarat nekande på frågan och alltså upplever en mer otydlig ansvars- och rollfördelning. Enligt förordningen om försöksverksamheten med gymnasial lär- ling ska ett lärlingsråd finnas för samråd mellan skolan och arbets- marknadens organisationer. anger dock att de inte känner till lärlingsråden. Av de dryga som känner till lärlingsråden, anger emellertid i princip samtliga att de anser att lärlingsråden fungerar bra. Cirka hälften av företagen och organisationerna uppger att sko- lan kontinuerligt anordnar möten med de företag och organisatio- ner som har lärlingar. Handledarutbildning erbjuds i allmänhet av skolhuvudmännen. av företagen uppger att de har gått någon typ av handledarutbildning som skolan har anordnat. De huvudsakliga anledningarna till varför man gått en sådan utbildning är att utbildningen ger ett bra stöd i handled- ningsmetodik samt att handledningen ger ett bra stöd i att förstå och hantera ungdomar. Kontakter med branschorganisationer förefaller inte centrala Vi har varit intresserade av att belysa hur mycket kontakt företagen och organisationerna har med branschföreträdare när det gäller kopplingen till försöksverksamheten med gymnasiala lärlingar. Här finner vi dock indikationer på att kontakter med branschorganisa- tioner inte förefaller ha varit särskilt betydelsefulla. Vi har frågat huruvida branschorganisationernas uppmuntran har varit en viktig anledning för beslutet att ta emot en lärling. Här var det av företagen som uppgav att det var mycket viktigt eller helt avgörande. uppgav att bransch- organisationernas uppmuntran att medverka hade varit en mindre viktig eller oviktig faktor. Inte heller när det gäller informationsspridning förefaller bransch- företrädare ha spelat en viktig roll. anger att man fått muntlig information från branschföreträdare och anger att man fått skriftlig information. Som nämndes i avsnitt 4.1. ovan är det i stället skolan eller kommunen som har varit den viktigaste källan till information om försöksverksamheten. Slutligen har vi stället frågan om hur företagen och organisatio- nerna upplever att kontakterna fungerat med branschorganisatio- nen. Här har vi ett förhållandevis stort partiellt bortfall, ca 20 pro- cent har valt att inte svara på frågan vilket skulle kunna tolkas som att man inte har någon uppfattning i frågan eller att den inte är relevant. Bland övriga respondenter anger nästan en tredjedel att kontakterna har fungerat inte alls bra eller mindre bra. Endast 14 pro- cent uppger att de har fungerat mycket bra eller utmärkt. Finansiering är inte en stor fråga Vi har frågat företagen om de får ekonomiskt bidrag för att ta emot lärlingar. Resultaten visar att endast en femtedel av företagen får ett ekonomiskt bidrag. restaurang samt utbildning får i högre utsträckning ekonomiskt bidrag. Bland dessa är det nästan två femtedelar som uppger att man får ekonomiskt bidrag. I bygg och fastighetssektorn är det å andra sidan färre än en tiondel som får ekonomiskt bidrag. Företagen tillmäter inte heller möjligheten att få bidrag någon större betydelse. I diagram 5 nedan framgår att menar att det har stor eller avgörande betydelse och att en tredjedel menar att det helt saknar betydelse. Företagen har haft möjlighet att kommentera frågan om huru- vida ekonomiskt bidrag har någon betydelse men endast ett fåtal företag har utnyttjat den möjligheten. I den mån företagen har valt att kommentera har vissa ansett att det vore på sin plats medan andra företag menar att det handlar om att utbilda kommande generationer och medarbetare och inte om att gå med någon form av vinst. Diagram 5: Vilken betydelse har ekonomiskt bidrag? I tabell 5 framgår att av företagen kan tänka sig att anställa och ge lön till en lärling . menar att man inte kan tänka sig att ge lön. Här fram- kommer att bygg- och är mer positivt inställda än genomsnittet, i dessa branscher uppger knappt 60 pro- cent att man kan tänka sig att anställa en lärling. Vård & omsorg, utbildning, jordbruk och konsult är i stället mindre intresserade av att anställa en lärling (varierar mellan inom dessa branscher). Skulle ditt företag kunna tänka sig att anställa en lärling (ge Andel (%) Även här har en möjlighet att kommentera frågan om anställning och lön givits men inte heller här är det många företag som valt att kommentera. Några anger dock att det är svårt att ge lön till någon som inte har utbildning medan andra menar att det redan kostar mycket att ha en lärling på företaget. Styrkor och svagheter enligt företagen I enkäten har vi frågat företagen och organisationerna om vad de tyckt har varit särskilt bra respektive mindre bra eller utmanande med att ha en lärling på företaget. I frågorna gavs inga fasta svars- alternativ utan företagen har getts möjlighet att ge öppna svar. En minoritet av företagen har valt att ange svar på dessa frågor vilket innebär att det är svårt att dra några generella slutsatser baserat på detta material. Vi menar dock att de synpunkter och idéer som lyfts fram är värdefulla att redovisa och att de indikerar frågeställningar som det kan vara fortsatt viktigt att arbeta med trots de statistiska bristerna. Vad har varit särskilt bra? Det är av företagen som har lämnat synpunkter på vad de ser som särskilt bra med att ha en lärling på företaget. Vi ser här några positiva faktorer som lyfts fram återkommande. Flera företag understryker att det är utvecklande för företaget och för den enskilda individen. Man menar t.ex. att Det är ett givande och tagande som är bra för oss alla., att det har bidragit till utveckling på arbetsplatsen och att det inspirerar till nytän- kande. Ytterligare kommentarer är: Man gör ett bättre jobb och stärks som person genom att lära någon annan. Genom att lära ut till andra utvecklas man i branschen. Som handledare får man tänka till . Andra företag lyfter fram att det faktum att man har en lärling underlättar för framtida rekrytering.