sou · GYB340 · 2010-05-28 00:00:00 — För den grupp studenter som skulle vilja stanna i efter avklarade studier ökade dock möjlig- heterna med den förändring som skedde i samband med att det nya regelverket om arbetskraftsinvandring trädde i kraft den 15 decem- ber 2008. Det nya regelverket innebär för de internationella studenternas del att de inte längre måste lämna landet för att söka arbetstillstånd från sitt ursprungsland om de blivit erbjudna arbete i . Villkoret är att studenten slutfört 30 högskolepoäng eller fullföljt en termin vid forskningsutbildning och fortfarande har giltigt uppehållstillstånd i Sverige.29 Även de studenter som inte väljer att stanna i i ett första skede tar med sig erfarenheten från tillbaka till ursprungs- landet. Dessa är naturligtvis i första hand en grupp som kan bidra till utvecklingen i ursprungslandet, men de kan också utgöra en viktig grupp när svenska företag ska etablera sig eller rekrytera i utlandet. 28Se kapitel 5. 2007/08:147. Speciella kategorier av migranter i Fakta om internationella studenter i Antalet utländska studenter ökar på de svenska universiteten och högskolorna, är cirka en fjärdedel av alla nyinskrivna stud- enter personer som kommer inresande till Sverige.30 På de utbild- ningar på avancerad nivå som startade var fler än hälften av de registrerade studenterna utländska.31 /2009 studerade 36 000 internationella studenter i Sverige.32 33 Utbytesstudenter och fritt inresande studenter Av de utländska studenter som var inskrivna var drygt varannan en student som kommit inom ett utbytes- program med ett utländskt partneruniversitet.34 Övriga var så kal- lade free movers, eller fritt inresande studenter, som själva organ- iserat sin utbildning i Sverige.35 Fritt inresande studenter har inte, till skillnad från utbytesstudenterna, något hemuniversitet att åter- vända till för att få sin examen. Skillnaderna mellan utbytesstudenter och fritt inresande stud- enter är stor vad gäller ålder, utbildningsnivå, ursprungsland och studietid i . De flesta internationella studenter är , men fritt inresande studenter är ofta något äldre än utbytesstud- enterna. Detta beror delvis på att det är vanligare att de studerar ett helt program i , oftast på avancerad nivå, och därmed redan har en examen från sitt ursprungsland.36 Detta påverkar även den generella studietiden i som är längre för dem än för utbytesstudenter, vilka ofta bara stannar en eller två terminer och oftast läser fristående kurser. /2009 stannade 75 pro- cent av studenterna på utbytesprogram i endast en termin, medan motsvarande siffra för fritt inresande studenter bara var 22 pro- 30Högskoleverket (2009a). 31Högskoleverket (2008). 32Högskoleverket (2010). 33Den stora ökningen av utländska studenter gör att arbetsbördan på Utlandsmyndigheterna som ska bistå i bedömningen av ansökningsärendena har ökat väsentligt. har uppmärksammat att så många som en fjärdedel av de som beviljats tillstånd för studier kan ha rest in i av andra skäl. Detta ställer höga krav på granskning av de dokument som bifogas ansökningshandlingarna och gör att ansöknings- tiden förlängs. (RiR 2009:29). 34Det finns t.ex. ett 100-tal avtal bara mellan svenska och kinesiska universitet och hög- skolor med utbyte av varierande karaktär och intensitet. 35Högskoleverket (2009a). 36Högskoleverket/SCB (2010). Speciella kategorier av migranter i cent.37 Detta tyder på att andelen fritt inresande studenter som examineras i är relativt stor. Många avslutar alltså sin studietid i och är redo att komma ut på arbetsmarknaden. dominerar, men blir allt viktigare Det enskilt största ursprungslandet för internationella studenter är och studenter från är den största gruppen totalt sett. I utbytesprogrammen är de europeiska studenterna helt domi- nerande, kommer från . Även studenter från och är stora grupper bland utbytes- studenterna.38 Övervikten för europeiska studenter kan ha flera skäl, bland annat gör den fria rörligheten inom EU att det är enkelt för medborgarna att studera i andra medlemsländer. De europeiska länderna har också generellt sett lägre egenavgifter på universiteten och en överenskommelse inom EU garanterar rätt att studera i vilket EU-land som helst på samma villkor som de inhemska stud- enterna. Detta gör att det är förhållandevis billigt att studera i andra EU-länder. Slutligen finns en rad utbytesprogram som stöttas av EU som underlättar för studenter som vill studera i andra med- lemsländer.39 Bland de fritt inresande studenterna kommer ungefär hälften från länder i och cirka en tredjedel kommer från . Bland de internationella studenterna totalt sett är andelen män större än andelen kvinnor, under /2009 var fördel- ningen män och kvinnor. Det är framför allt bland studenter från vissa och främst inom de tek- niska området som övervikten för män är mycket stor.40 Av de tio största ursprungsländerna är fem europeiska länder, men är näst störst efter och ytterligare tre återfinns bland de tio största. Även om fortfarande dominerar bland ursprungsländerna ökar andelen inresande stud- enter från övriga världen, inte minst från . är ännu överlägset störst med 15 600 inkommande studenter /2009. Antalet studenter från ökar också fortsatt, dock inte i samma takt som antalet studenter från . De senare har mångdubblats på bara , från 512 studenter /1999 till närmare 37Högskoleverket/SCB (2010). 38Högskoleverket/SCB (2010). 39IOM (2008). 40Högskoleverket/SCB (2010). Speciella kategorier av migranter i 11 000 studenter /2009.41 I statistiken märks också en stor grupp med okänt ursprungsland, vilka övervägande torde utgöras av fritt inresande studenter från och EU. Med- borgare från dessa länder behöver inte ansöka om uppehållstillstånd i , utan har uppehållsrätt. När det gäller utomeuropeiska studenter är det en stor asiatisk övervikt bland dem som ansökt och beviljats uppehållstillstånd för studier i . är ojämförligt störst, följt av , , och . Andelen afrikanska gäststudenter är fortfar- ande liten.42 Ekonomi och teknik är populära ämnen Även vad gäller studieinriktning skiljer sig utbytesstudenterna från de fritt inresande studenterna. Utbytesstudenterna studerar i större utsträckning samhällsvetenskap, ekonomi och juridik medan de fritt inresande studenterna i högre grad studerar tekniska ämnen. Närmare hälften av de fritt inresande studenterna studerar inom det tekniska området och därefter kommer samhällsvetenskap och ekonomi med av studenterna.43 Denna fördelning speglas i att () har det största antalet utländska studenter av de svenska universiteten, 4 400 stud- enter under /2009.44 har den största andelen utländska studenter på sina utbildningar, av studenterna under /2009. Även KTH och har hög andel internationella stud- enter, 25 respektive 17 procent.45 Utbildning på hög nivå En stor del av de utländska studenterna, framför allt fritt inresande studenter, återfinns på program och kurser på avancerad nivå. Det beror inte minst på att utbudet av program som genomförs på engelska är betydligt större på avancerad nivå. Andelen utländska studenter är hög också bland forskarstudenterna. 41Högskoleverket/SCB (2009a) och /SCB (2010). 42Migrationsverket (2008). 43Högskoleverket/SCB (2010). 44Högskoleverket/SCB (2010). 45Enligt uppgift från . Speciella kategorier av migranter i utländska studenter läste forskarutbildning i under höstter- minen 2008, dessa utgjorde av det totala antalet forskarstuderande. Även bland forskarstudenterna är trenden en allt större andel utländska studenter. påbörjade drygt 1 000 utländska studenter doktorandutbildning i . Dessa utgjorde cirka en tredjedel av det totala antalet nya doktorander.46 Könsfördelningen bland de utrikes födda doktoranderna som påbörjade doktorandutbildning skiljer sig mycket åt från gruppen som helhet. Bland de utrikes födda doktoranderna är män och är kvinnor, medan det för gruppen som helhet är jämn könsfördelning. Även bland de forskarstuderande dominerar . Mer än en tredjedel av de nya utländska doktoranderna kommer från , där och är de största ursprungsländerna. De ämnes- områden som har störst andel utländska studenter är teknikveten- skap, medicin, naturvetenskap och samhällsvetenskap. Att teknik är ett stort ämne avspeglas också i att KTH och har den största andelen utländska studenter bland sina nybörjare – . De universitet som tar emot flest utländska forskare sett till antalet är KTH, och Institutet.47 Även i ett internationellt perspektiv ökar andelen studenter som under sin studietid studerar i ett annat land. studerade 2,7 miljoner personer utanför sitt eget land, så många som . Den politiska frågan om internationella studenter har ändrat karaktär, det handlar nu mer än tidigare om affärsstrategiska och ekonomiska överväganden. har internationellt studentutbyte präglats av att en mindre grupp toppstudenter flyttat utomlands för för att därefter åka tillbaka till sitt hemland. Politiken kring internationella studenter kännetecknas allt mer av strategier för att dra nytta av studentströmmarna. Förutom möjligheten att rekrytera högt kvalificerad arbetskraft till en alltmer globaliserad arbetsmarknad har internationella studenter blivit en lukrativ affärsidé i många länder. I de flesta länder omfattas inte utländska studenter av 46Högskoleverket/SCB (2009b). 47Högskoleverket/SCB (2009b). Speciella kategorier av migranter i nationella bidragssystem för studier utan ger en extra inkomst för universiteten. Det har också blivit vanligare att etablerade uni- versitet i väst startar filialer i andra länder och på så sätt exporterar utbildning direkt in på den växande marknaden. Detta är vanligt inte minst i och andra där efterfrågan på utbildning har växt i snabb takt de senaste åren.48 Internationella studenter är också viktiga för universiteten eftersom de generellt anses bidra till en kvalitetsförbättring av utbildningen. Ett ökat antal studenter kan ge ett ökat utbildningsutbud och bidrar utländska studenter till att det ställs högre krav på att utbild- ningen är konkurrenskraftig i ett internationellt perspektiv.49 Att europeiska länder är så dominerande som ursprungsländer för de internationella studenterna i är i linje med en generell tendens att internationella studenter i stor utsträckning studerar i andra länder i sin egen region. Detta gäller speciellt för . Även afrikanska studenter väljer ofta att studera i , medan är mest populärt hos asiatiska studenter.50 är dock på uppgång i hela världen och är det kvantitativt största ursprungslandet följt av och . Det kvantitativt största mottagarlandet är följt av och Tysk- land.51 Avgifter för studenter från tredje land går i likhet med många andra länder mot ett system med avgifter för internationella studenter. Regeringen föreslog i en proposition till att utländska studenter från och med ska betala en avgift för sina studier i . Avgifter ska tas ut både på grundnivå och på avancerad nivå. Utbildning på forskarnivå kommer även fortsatt att vara avgiftsfri, dock finns krav på att den forskarstuderande har egen försörjning, antingen genom stipendier eller genom doktorandlön från . Avgiftssystemet ska inte gälla för studenter från och EU eftersom de enligt har rätt att studera i på samma villkor som svenska medborgare. 48Detta gäller också svenska universitet, bl.a. har ett eget minicampus på och har ett eget minicampus på Jiaotong Uni- versity. 49IOM (2008). 50IOM (2008). 51OECD (2009). Speciella kategorier av migranter i Storleken på avgiften ska bestämmas av respektive universitet och ska till fullo täcka utgifter för utbildningen.52 Det finns en oro, inte minst från universitetens sida, att inför- andet av ett avgiftssystem kommer att innebära att färre utländska studenter söker sig till . Detta skulle i sin tur påverka kurs- utbudet, främst på avancerad nivå där utländska studenter domi- nerar på många utbildningar. Det finns också en oro för att inför- andet av avgifter i förlängningen kommer att påverka arbetsmark- naden, framförallt inom det tekniska området, eftersom utbudet av nyutexaminerade utbytesstudenter skulle minska. Även bland diasporagrupper finns en oro för att det nya systemet kan komma att innebära att det blir svårare för studenter från vissa länder, främst i , att studera i . Universiteten lyfter fram behovet av ett väl fungerande system för stipendier. Behovet av ett utökat stipendiesystem för utländska studenter betonas även i som presen- terades . Där framhålls att ett utökat stipendiesystem är viktigt för att fortsatt kunna attrahera begåvade studenter från andra länder när ett avgiftssystem införs.53 I regeringens proposition föreslås också att två stipendie- program ska införas, ett som riktar sig till studenter från de länder med vilka bedriver långsiktigt utvecklingssamarbete och ett som riktar sig till studenter från andra länder utanför EU/EES. Regeringen menar i sin proposition att ett införande av ett avgifts- system, i kombination med ett system för stipendier, inte ska leda till minskat antal utländska studenter. Tvärtom kan universiteten genom att ta betalt för sina tjänster höja utbildningens kvalitet och därmed stärka sin konkurrenskraft.54 Från student till arbetstagare Många av de studenter som kommer till vill gärna få med sig en erfarenhet av svensk arbetsmarknad innan de åker tillbaka till sitt ursprungsland. Detta kan ske antingen genom en tids praktik i som en del av utbildningen eller genom att arbeta en period 2009/10:65. 2009/10:65. En diskussion om universitetens rekrytering av utländska studenter har pågått länge, och kritiska röster menar att universitet med vikande studentunderlag fyllt platserna med utländska studenter för att undvika nödvändiga reformer. Dessa menar att universiteten genom att ta betalt för utbildningen i stället nu får utrymme att höja dess kvalitet. Speciella kategorier av migranter i efter avslutade studier. De flesta studenterna som skulle vilja stanna i efter avslutad utbildning avser dock inte primärt bosätta sig i permanent, men en erfarenhet av ett annat lands arbetsmarknad är en viktig merit när de i ett senare skede åter- vänder till ursprungslandet eller flyttar vidare. Denna kännedom om den utländska arbetsmarknaden ökar anställningsbarheten och gör det möjligt att göra större löneanspråk väl tillbaka i hemlandet. För många utländska studenter, som gärna skulle vilja stanna, är det dock svårt att komma in på den svenska arbetsmarknaden. Internationella studenter som har uppehållstillstånd för studier i får arbeta utan arbetstillstånd de har uppe- hållstillstånd för studier. Sedan det nya regelverket för arbetskrafts- invandring trädde i kraft kan utländska studenter ansöka om arbetstillstånd i utan att lämna landet. Villkoret är att stud- enten klarat av motsvarande minst en termins studier i Sverige.55 De internationella studenter som får erbjudande om arbete och stannar i efter examen är dock relativt få i jämförelse med andra länder. , med det nya regelverket, beviljades endast 435 före detta studenter arbetstillstånd i . De flesta före detta studenter som beviljats arbetstillstånd kommer från , och – länder från vilka det också kommer ett stort antal studenter. De vanligaste yrkena för före detta studenter är köks- och restaurangbiträden, dataspecialister och civilingenjörer och arkitekter.56 Enligt både universiteten och rekryteringsföretag som arbetar med studentrekrytering är språket en viktig orsak till att stud- enterna har svårt att få arbete. Det finns ett mycket stort intresse från de utländska studenternas sida av en kontakt på arbetsmark- naden, men företagen efterfrågar i stor utsträckning personal som behärskar svenska. Bristande språkkunskaper hos studenterna är också en anledning till att det nya regelverket för arbetskrafts- invandring ännu inte fått någon större effekt, menar universiteten och rekryterarna; det finns inte någon efterfrågan hos företagen för studenter som inte talar svenska. Ett annat problem som framhålls är att många arbetsgivare inte har erfarenhet av eller kunskaper om att anställa personer med delvis utländsk utbildning. I branscher som har brist på kvalificerad personal eller på större företag upplevs detta dock som ett mindre problem. En annan aspekt är att de studenter som redan lämnat sitt hemland ofta är flyttbenägna, om 2007/08:147. 56Migrationsverket (2009). Speciella kategorier av migranter i studenten får ett bra erbjudande från ett annat land finns inte någon anledning att stanna just i . Innan lagändringen rekry- terades efter avslutad utbildning bland annat många utländska stud- enter från KTH till . Sambanden mellan utlandsstudier och migration Det finns ingen komplett bild över kopplingen mellan utlands- studier och migration, men klart är att det finns ett tydligt sam- band. I ett internationellt perspektiv är de drygt 400 studenterna som valt att stanna i sedan det nya regelverket för arbets- kraftsinvandring trädde i kraft en mycket låg andel. I till exempel stannade drygt en fjärdedel av de utländska stud- enterna kvar för att arbeta efter –2005 och i räknar man med att cirka 15–av alla utländska studenter stannar för att förvärvsarbeta.57 Huruvida den låga andelen för internationella studenter i står sig återstår att se, men en viktig faktor vid internationella jämförelser är att språket som utgör ett hinder för utländska studenter att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. är språket inte hela för- klaringen; uppgifter från visar att av de studenter som hade sitt ursprung i ett land utanför EES och studerade i , stannade en period i efter studierna. Att så få studenter får möjlighet att stanna i efter studierna tyder på att arbetsgivarna i stor utsträckning inte är med- vetna om den resurs för arbete i som de internationella studenterna utgör. Frågeställningar om cirkulär migration bör finnas med som en utgångspunkt när policy för internationellt studentutbyte disku- teras och formuleras. Utbytesstudenterna är av stort värde både för och för ursprungslandet. Om studenterna har haft en lyckad studieperiod här blir de på många sätt ambassadörer för efter att de har avslutat sin vistelse. Detta kan främja både handel och relationer mellan länderna. Det är därför av stor vikt att ta tillvara potentialen i de internationella studenterna. Åtgärder för att underlätta studier i svenska och annan integration för att göra gruppen mer åtråvärd på den svenska arbetsmarknaden kan över- vägas. Kontakten mellan det svenska samhället och de internation- 57 IOM (2008). Speciella kategorier av migranter i ella studenter som flyttat från kan också utökas för att stimulera cirkulär migration till . 4.5Personer som vistas i utan uppehållstillstånd Det finns en grupp människor som vistas utan tillstånd i och som därmed inte går att återfinna i officiell statistik. På grund av detta går det heller inte att veta säkert hur många det handlar om, men uppskattningar från frivilligorganisationer tyder på mellan 25 000 och 50 000 personer. Bland dem som finns i utan tillstånd finns olika grupper. Den största är förmodligen tidigare asylsökanden som fått avslag på sin asylansökan men inte har lämnat landet. finns cirka 19 000 ärenden där asylsökande avvikit före avvisning, men av dessa är det ungefär hälften som kan förmodas vara kvar i landet. Sedan finns ytterligare en grupp som tidigare fått avslag, men vars ärende har preskriberats efter att den långa pre- skriptionstiden löpt ut. Cirka 3 000 ärenden preskriberas, av dessa har vissa lämnat landet, andra lämnar kort efter preskriberingen in en ny ansökan om asyl. En annan grupp är tidig- are asylsökanden som utvisats men som på nytt rest in i landet. Uppskattningsvis handlar det om ett par tusen som finns i . Förutom tidigare asylsökanden som stannat i landet efter ett avvisningsbeslut finns även grupper som kommit in i landet med tillstånd och därefter stannat när tillståndet gått ut. Till dessa hör bl.a. personer som har haft arbetstillstånd eller tillstånd för studier. Ofta fortsätter de sitt liv som tidigare och vet inte alltid om att de lever i utan tillstånd. I denna grupp finns även anhöriginvandrare som gift sig eller blivit sambo med en person med svenskt uppehållstillstånd, men där förhållandet brustit och personen trots det stannar kvar i . Det finns också de som rest in med vanligt turistvisum och sedan stannat kvar i . Ungefär 200 000 personer reser på detta sätt in i och det finns ingen kontroll av att de som rest in på turist- visum verkligen lämnar landet. Ytterligare en grupp är personer som fått visering till ett annat land i och där- med kan resa fritt inom Schengenområdet. Vissa av dessa kan san- nolikt ha kommit till och stannat kvar då visumet gått ut. Speciella kategorier av migranter i Slutligen finns de som rest in visumfritt. Beräkningar tyder på att det handlar om ett par tusen personer i vardera av dessa kategorier som lever i utan att vara registrerade. Uppgifter från frivilliga vårdmottagningar för personer utan tillstånd att vistas i landet tyder dock på att de personer som befinner sig här utan till- stånd till största delen är före detta asylsökanden, eftersom denna grupp utgör en stor majoritet av dem som söker vård på dessa mot- tagningar.58 Många av de som befinner sig utan tillstånd i arbetar, ofta under dåliga förhållanden. Fackligt center för papperslösa bedömer att det bara i städbranschen arbetar cirka 4 000 personer som är utan tillstånd. I hotell och restaurangbranschen är förhål- landena liknande. Totalt inom uppskattar centret att det finns närmare 10 000 arbetstagare utan tillstånd, till dessa kom- mer också barn och personer som inte arbetar.59 58Avsnittet bygger på beräkningar av , Flyktinggruppernas och Asylkom- mittéernas Riksråd (FARR). 59Fackligt center för papperslösa, 5 Migration och arbetsmarknad 5.1Utrikes födda på arbetsmarknaden Arbetsmarknaden styrs av samspelet mellan efterfrågan och utbud av lediga tjänster och tillgänglig arbetskraft. Utbudet av lediga tjänster och tillgången på arbetskraft varierar över tiden beroende på bl.a. konjunkturläge, pensionsavgångar, olika storlek på årskullar och andel som går direkt ut på arbetsmarknaden respektive vidare- utbildar sig under olika perioder. Migration har alltid haft betydelse för att möta konjunktursvängningar och andra förändringar på arbetsmarknaden. I matchningen mellan utbud och efterfrågan ska arbetsgivarna hitta rätt person att utföra arbetsuppgifterna, sam- tidigt som arbetstagaren ska hitta rätt tjänst utifrån sina kvalifika- tioner. Cirkulärmigranter kan utgöra ett viktigt tillskott på arbets- marknaden av arbetskraftsbrist och i sektorer där det saknas personal med rätt kvalifikationer. Möjligheten att komma in på arbetsmarknaden avgörande för kompetensutvecklingen En förutsättning för att personer som kommer till , och där- med är potentiella cirkulärmigranter, ska kunna bidra till utveck- lingen i sitt ursprungsland är att den kompetens som personen bär med sig till kontinuerligt förvaltas och utvecklas. En viktig del i att förvärva ny kunskap är möjligheten att få ett arbete i . Som arbetskraftsinvandrare är förutsättningen för att få ett uppehålls- och arbetstillstånd att man direkt tillträder en tjänst. För migranter som kommit av andra skäl gäller inte detta, men oavsett invandringsskäl spelar möjligheten att få ett arbete en avgörande roll för individens kompetensutveckling och integration. Frågan om utrikes föddas deltagande på arbetsmarknaden är också en viktig samhällsekonomisk fråga. I takt med att den svenska befolk- ningen blir allt äldre ökar försörjningsbördan för dem som är . Att ta vara på den resurs som de utrikes födda utgör är följaktligen centralt för att migrationen ska ge positiva utvecklingseffekter både i , i ursprungsländerna och för den enskilde individen. Anknytningen till arbetsmarknaden är sämre bland utrikes födda