sou · GYB395 · 2010-12-16 00:00:00 — Målet är att genomföra bättre utredningar, skapa en effek- tivare rättsprocess och framför allt att ge ett bättre stöd och skydd för de utsatta barnen. I det här sammanhanget kan skolan bidra till stöd för barnet genom sitt agerande. Yngre barn som utsatts för brott riskerar att komma i kläm om det inte finns en bra kontakt mellan skolan och polisen. Ett exempel kan vara då en särskild företrädare har utsetts för barnet, enligt lagen om särskild före- trädare för barn.27 Om någon som känner barnet från förskolan, skolan eller fritidshemmet följer med till polisstationen eller barna- huset ökar chansen att barnet känner större trygghet. 27 Lagen om särskild företrädare för barn (1999:997) Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? 5.2.3Kriminell verksamhet in i klassrummet En god samverkan bygger enligt strategin på att varje parts uppdrag och ansvar tydliggörs och inte på att skillnaden mellan de profes- sionellas uppdrag suddas ut. I pågående arbete kan frågor identi- fieras som inte självklart ingår i samverkansområdet men ändå har en beröring med det. De frågor som berörs i detta avsnitt tillhör den kategorin. Hur vanligt är det att unga blir utsatta för gängkultur där vuxnas normer, regler och lagar spelar så liten roll att skolan saknar bety- delse för ungdomarna i jämförelse med att följa gängets normer? Den här frågan har tagits upp av ett antal skolor i vår kom- munstudie. Den har också diskuterats i media i samband med reportage om så kallad bötning som är en form av utpressning eller rån. Det kan innebära att elev blir hotad, misshandlad och bränd med cigaretter av andra elever. Tillvägagångssättet är oftast att eleven blir konfronterad av en eller flera skolkamrater med någon- ting som personen påstås ha gjort, och blir sedan tvingad att böta, med pengar eller andra saker såsom mobiltelefoner för att slippa bli utsatt för våld. En annan fråga i sammanhanget handlar om elever som ingår i kriminella ungdomsgäng där den kriminella affärsverksamheten (som t.ex. drogförsäljning) tar sig in i klassrummet. Den här före- teelsen gäller såväl senare del som gymnasiet. Rektor och lärare beskriver att en elev kan få ett SMS under lektionstid varpå han eller hon reser sig upp mitt under lektionen och lämnar klassrummet. Skolan känner sig maktlös och har ytterst få medel att sätta emot, både enligt skollagstiftningen för att hindra eleven att ge sig iväg och när det gäller arbetssätt och metoder för att motivera eleven att tycka att skolan är ett viktigare vägval än brottets bana.28 Skolan kan få till svar att vägen in i kriminell aktivitet är mycket enklare än att leva ett lagligt liv i samhället, därför att man inte behöver någon CV och därför att man får tillräckligt med pengar för att man ska klara sig hyggligt. Skolan är den part som har huvudansvar under skoltid för att barn och unga inte utsätts för fara på grund av mobbning eller annan kränkande behandling. Lagstiftningen har successivt skärpts och i nya skollagen får barn och unga en starkare ställning inom området. En gränsdragningsfråga mellan skola och polis som 28 I nya skollagen (2010:80) får skolan ett tydligare regelsystem på den här punkten: Kap 5, Trygghet och studiero och kap 6, Åtgärder mot kränkande behandling. Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? kommer upp är företeelser som i skolan benämns som mobbning och kränkande behandling medan de i samhället utanför skolan betraktas som allvarliga brott. Det gäller olaga hot, miss- handel, ofredande, övergrepp i rättssak och egenmäktigt för- farande. Frågan är främst aktuell i senare årskurser och på gymnasiet. Skolans uppdrag att stötta elevens utveckling och socialisering på vägen in i vuxenvärlden måste givetvis genom- föras med hänsyn till elevens mognad och ålder. Det är dock relevant hur företeelser betecknas i förhållande till rubricering, exempelvis förtal på Internet. Problemet med lagstift- ningens olika begrepp i förhållande till skolans anser vi faller utanför utredningens uppdrag, icke desto mindre är det en fråga värd att fundera på. Frågan accentuerar behovet av att skolan arbetar aktivt med värdegrundsuppdraget. 5.2.4Skolan och rättsväsendet i övrigt Enligt Brås statistik är omkring 30 000 ungdomar i ålders- gruppen 15–föremål för domslut, strafförelägganden och åtalsunderlåtelser.29 Av dessa ungdomar frihetsberövas några av dem. Är ungdomarna 15–blir det institutionsvård och är de 18–blir det fängelse. Knappt 700 får fängelse och 100 får sluten ungdomsvård. Minst 1 550 får ungdomsvård inom social- tjänsten, förmodligen ett par tusen till.30 Det är svårt att utläsa den exakta siffran ur statistiken eftersom ungdomsvård ingår som en del av andra påföljder i andra kolumner. I övrigt varierar påfölj- derna från samhällstjänst för ungdomar till ungdoms- tjänst och böter för hela åldersspannet. Oberoende av om , Statens institutions- styrelse eller har ansvar för verkställande av påföljden är det ur ett utbildningspolitiskt perspektiv viktigast att ung- domens rätt till utbildning blir säkerställd. En central fråga blir hur man ska agera så att den ordinarie skolgången inte får allt för stora avbrott och att den unge får samma förutsättningar att fullfölja sin skolgång som andra ungdomar. Den här frågan har kommit att bli 29Brottsförebyggande rådet Tabell 440. Lagföringsbeslut efter påföljd och den lagförde personens ålder, . Statistiken är indelad i två ålderskategorier, respektive . 30Det som tidigare hette överlämnande till vård inom kallas nu för ungdomsvård. Det innefattar såväl öppna insatser (t.ex. kontaktperson eller samtalskontakt) som placering utanför det egna hemmet med stöd av socialtjänstlagen eller LVU, Lagen om vård av unga. Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? mer betydelsefull i takt med att en allt mer enig forskning påvisar att utbildning är den enskilt viktigaste faktorn för framtida goda levnadsförhållanden, bland annat mot risken att hamna i brottslig verksamhet.31 Två problem av mindre art har lyfts av skolor i kommunstudien i det här sammanhanget. Det ena är då ungdomstjänst och samhällstjänst krockar med skolans arbete. Även om detta ska utföras och då eleven vanligtvis är ledig från skolan sker krockarna när skolan har utökad verksamhet såsom intensiva skolaktiviteter med utflykter och studieresor. Det andra problemet som skolor lyft är dilemmat mellan å ena sidan skolans skyldighet att erbjuda den unge utbildning mot å andra sidan skolans ansvar att i viss mening erbjuda skydd och trygghet för andra elever.32 är en viktig samverkanspart för skolan. Det gäller situationer när skolans ansvar för att tillgodose barns och ungas rätt till utbildning sammanfaller med ansvar att utreda och bedöma barns och ungas behov av insatser, särskilt då det blir fråga om placeringar utanför det egna hemmet. Även andra delar av arbete är viktiga för skolan, som anmäl- ningsförfarandet, även om det inte kan betraktas som samverkan enligt betydelsen i definitionen ovan. Ännu en omständighet gör till en ytterst viktig samverkanspart för skolan. Den är det faktum att det uppstår en gemensam gränsyta mellan skola och socialtjänst då de möts i skolans uppdrag att samarbeta med hemmen och i uppdrag att arbeta med familjerelaterade frågor, dvs. att tillsam- mans med hemmen tillgodose barns och ungas behov av stöd och skydd.33 31Socialstyrelsen (2010). 32I den nya skollagen (2010:80) finns utrymme för skolan att skapa både arbetsro och trygg- het kombinerat med rätten att nå målen. 33Socialtjänstlagen (2001:453), 5 kap. 1 §. Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? 5.3.1Skolans samarbete med hemmet – den gemensamma gränsytan med Skolförfattningarna utgår ifrån att skolan ska genomföra sitt upp- drag tillsammans med barnets eller elevens föräldrar. Utbildningen syftar också till att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare. Skolans och vårdnadshavarnas gemensamma ansvar för elevernas skol- gång ska skapa de bästa möjliga förutsättningarna för barns och ungdomars utveckling och lärande. Alla som arbetar i skolan ska - samarbeta med elevernas vårdnadshavare så att man tillsammans kan utveckla skolans innehåll och verksamhet. -samverka med och fortlöpande informera föräldrarna om elevens skolsituation, trivsel och kunskapsutveckling, och -hålla sig informerad om den enskilda elevens personliga situation och iaktta respekt för elevens integritet. Enligt socialtjänstlagen har ett ansvar att medverka till att utbildningsbehovet hos de placerade barnen och ung- domarna blir tillgodosett. Även ensamkommande flyktingbarn ingår i gruppen. skall i fråga om de barn som avses i 6 § /medverka till att de får god vård och fostran och i övrigt gynnsamma upp- växtförhållanden, -verka för att de får lämplig utbildning, -lämna vårdnadshavarna och dem som vårdar sådana barn råd, stöd och annan hjälp som de behöver. Det finns starka samband mellan skolprestationer och hur det går senare i livet för placerade barn, vilket påvisas av i deras senaste Sociala rapport37 samt även av forskare vid Institutet 34Skollagen (2010:800), 1 kap 4 §. 35Förordning om läroplan för , förskoleklass och fritidshemmet. 2.4 Skola och hem. 36Socialtjänstlagen (2001:453), 6 kap. 7 §. 37Socialstyrelsen (2010). Social rapport , kap 7. Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? för arbetsmarknadspolitisk utvärdering (IFAU).38 Kortfattat kan man säga att de som lyckas i skolan tenderar att klara sig bra, medan de som misslyckas har stora överrisker för framtida ogynn- samma utfall, såsom psykisk ohälsa, kriminalitet, missbruk, tonårs- föräldraskap och försörjningssvårigheter. Det kan även uppstå behov av samverkan mellan skolan och de gånger då förskolans och skolans uppdrag att samarbeta med föräldrarna kompliceras av olika anledningar. kanske föräldrar inte orkar eller förmår bära upp det föräldraansvar som lagstiftaren förutsätter. Sett ur ett barnperspektiv uppstår det en omsorgssvikt. En riskfaktor i detta sammanhang är att barnets rätt till utbildning inte blir tillgodosedd. De praktiska konse- kvenserna blir att skolan och hemmet inte förmår genomföra sitt gemensamma uppdrag för barnets skolgång enligt de premisser som skolförfattningarna bygger på. har de berörda barnen ett stort behov av skolans insatser. Hur kan och skolan verka tillsammans för att alla elevers rätt till utbildning säkerställs? Behöver gränsytan mellan skola och socialtjänst förtydligas och formaliseras ytterligare, och i så fall hur? Till dessa frågor återkommer utredningen i kapitel 6 och 7. 5.3.2Socialtjänstens service, förebyggande och öppna insatser samt placeringar utanför hemmet Beskrivningen av arbete i det här kapitlet görs för att fullt ut förstå skolans och olika uppdrag (sam- arbetsytor). Det är även väsentligt att känna till vissa begrepp som brukar användas inom preventionsforskning för att beskriva före- byggande arbete med syftet att unga människor inte ska drabbas av sociala problem eller psykisk ohälsa. användes termerna primär-, sekundär- och tertiärprevention.39 Dessa begrepp har i preventionsforskning m.fl. sammanhang ersatts av nivåerna universell, selektiv och indikativ prevention.40 Universella insatser riktar sig till alla barn, selektiva insatser riktar sig till riskgrupper 38Sjögren & Svaleryd. Livets lotteri och vårt ansvar för de utsatta barnen, s. 123 i Utred- ningens delbetänkande SOU 2010:64 .Se de tidiga tecknen, SOU 2010:64. 39Beskrivet av , SOU 1994: 139. 40Socialstyrelsen, , Myndigheten för skolutveckling (2007): Strategi för samverkan – kring barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa, si 34f. Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? och indikativa insatser riktar sig till barnet som har akut behov av extra stöd, vård eller behandling. Följande beskrivning av insatser följer i stort de tre nivåerna från service för alla, till förebyggande och öppna insatser för riskgrupper och enskilda barn över till placeringar utanför hemmet. I beskrivs öppna insatser i kapitel 12, varifrån huvuddelen av texten i före- liggande avsnitt är hämtad.41 Förslagen i har remissbehandlats och bereds inom . Mot bakgrund av att många kommuner erbjuder allt fler sociala insatser i form av service, dvs. utan biståndsbeslut, fick i uppdrag att utreda om reglerna för öppen- vårdsinsatser behöver ändras och i vilken utsträckning det ska vara möjligt att erbjuda sådana insatser utan föregående utredning och beslut. I betonas att service är en del av det förebyggande arbetet kring barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa. Med service avses rådgivning och stöd till individer i form av allmänna erbjudanden, t.ex. föräldrarådgivning, föräldrastödsprogram eller gruppverksamhet för barn till miss- brukare. Den här servicen är inte individanpassad utan lika för alla, dvs. följer ett givet program, och bygger på att individer själva söker upp verksamheten, även om det kan ske efter rekom- mendation. bedriver ofta sitt förebyggande arbete inom ramen för generella verksamheter, som en familjecentral, en ung- domsmottagning, en skola etc. eller i nära samverkan med sådana basverksamheter. har en lång tradition av före- byggande arbete i ungdomsmiljöer, i samverkan med polis, skola och kommunernas fritidsverksamhet, även om skillnaderna är stora i landet. I beskrivs en kartläggning och en kunskapsöversikt om familjecentraler och tidigt stöd som Social- styrelsen och dåvarande metoder i socialt arbete (IMS) genomförde , på regeringens uppdrag. Där framkom att det fanns 131 familjecentraler eller 41 SOU 2009:68. Lagen om stöd och skydd för barn och unga (LBU). Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? Kunskap om dessa är inriktad på processer och samverkan och hur personal och besökare upplever verksamheten. Resultatet i både den nationella och internationella kunskapsöversikten visade att familjecentralens öppna och tillgängliga verksamhet uppskattades av föräldrarna. Besökarna i verksamheten var i huvudsak socioekonomiskt starka föräldragrupper. av verksamheterna använde sig av särskilda program för föräldrastöd. Rapporten avslutades med uppmaningen att definiera de behov som familjecentralen avser att tillgodose och att i högre grad utvärdera effekter av sin verksamhet. framhåller att även om service inte medför något krav på dokumentation och uppföljning på individ- nivå är det viktigt att det sker verksamhetsuppföljning och utvär- dering men också att det utvecklas system för inhämtande av mängdstatistik på lokal och nationell nivå. Utredningen föreslog att det införs en särskild lagbestämmelse om att kommunen får erbjuda allmänna öppna insatser till barn, unga och deras föräldrar utan föregående behovsprövning. understryker att begreppet förebyggande insatser syftar på insatser i ett tidigt skede av en ogynnsam utveckling, men att det har en vidare betydelse än service. Det ingår även uppsökande arbete, informationsinsatser, åtgärder mot destruktiva gängbildningar och olämpliga barn- och ungdoms- miljöer samt annat s.k. områdesarbete, vilket i sin tur ofta bygger på att verksamheten själv söker upp, initierar och motiverar för insatser. Därmed föreslog en bestämmelse i den av utredningen föreslagna lagen om skydd och stöd för barn och unga (LBU) som tydliggör socialnämndens ansvar att bedriva förebyggande arbete tillsammans med andra samhällsorgan och organisationer. Den är tänkt att komplettera nuvarande bestäm- melse om socialnämndens ansvar för alkohol- och drogföre- byggande arbete. Det förs ett resonemang i utredningen om vikten av att ges förutsättningar att utveckla sina unika uppgifter för de barn och unga som har allra störst behov. Det görs en jämförelse med Nationella psykiatrisamordningen som beskriver Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? att barn- och ungdomspsykiatrin är en specialistresurs och att basnivån måste förstärkas.42 På motsvarande sätt, menar , att i första hand är en specialist- resurs. Därför anses det angeläget att i lagen tydliggöra att barn- och ungdomsvården har en viktig roll att fylla på den selektiva nivån med fokus på s.k. riskgrupper och -miljöer, för att förhindra att barn och unga far illa. Begreppet öppna insatser används som ett samlande begrepp för alla insatser som ges till barn och unga som bor i det egna hemmet. Enligt officiell statistik och en kartläggning av är kontaktfamilj, familjepedagogiska insatser i hemmet och stöd- samtal de vanligast förekommande öppenvårdsinsatserna. Drygt 28 400 barn och unga fick del av en eller flera öppenvårdsinsatser den 1 november 2009.43 Ett problem som lyfts fram med den officiella statistiken är att den endast omfattar insatser som är beslutade. Under har barn- och ungdomsvården överlag breddat sitt utbud av öppna insatser. kart- läggning visade att det pågår en utveckling som innebär att insatser i högre utsträckning än tidigare ges utan utredning och särskilt biståndsbeslut. Några kommuner har en gräns i form av tid eller antal tillfällen som man kan få stöd i en verksamhet, innan det görs en biståndsprövning. Detta motiverar de med behovet av att skilja mellan service (råd och stöd) och behandling, vilket de menar kräver ett beslut. I sin nationella tillsyn av barn- och ungdomsvården har länsstyrelserna berört utvecklingen och ansett att den är både på gott och ont. Det är positivt att stöd och hjälp blir lättillgänglig, som det finns en risk att barn inte får sina behov tillgodo- sedda, då valet av insats inte grundar sig på en allsidig utredning. Enligt länsstyrelserna består riskerna i att serviceinsatser inte 42Nationell psykiatrisamordning var namnet på en offentlig utredning som arbetade –2006. Särskild utredare var . Ambition och ansvar – Nationell strategi för utveckling av samhällets insatser till personer med psykiska sjukdomar och funktionshinder. 43Socialstyrelsen (2010). Barn och unga – insatser . Barn och unga med behovsprövat insats . Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? medför några krav på individuell planering, dokumentation och uppföljning. framhåller att barn och ungdomar som lever i särskilt utsatta situationer oftast inte nås av allmänna öppna insatser. Dessutom behöver dessa barn och ungdomar vanligtvis mer än vad generellt utformade insatser kan erbjuda. Utvecklandet av förebyggande insatser och service får, enligt utredningen, inte stå i motsättning till utvecklandet av mer individanpassade och kvalificerade insatser för barn, unga och familjer med de allra största behoven, eller ske på bekostnad av dessa. föreslog införandet av en generell bestämmelse i LBU, som omfattar beslutade öppna insatser mot bakgrund av att tillsynsmyndigheterna påtalat att skillnaderna i insatsutbud mellan olika kommuner är orimligt stora.44 ska utreda, bedöma, fatta beslut om lämplig insats och genomföra insatsen samt följa upp beslutet. Det som är avgörande för om behöver erbjuda insatser eller ingripa med tvång är om barnets eller den unges behov kan tillgodoses av föräldrar och nätverk med stöd av samhällets bas- verksamheter i form av förskola, skola, skolbarnsomsorg samt hälso- och sjukvård. Det ställs stora krav på rättssäkerhet i denna myndighetsutövning. Drygt 23 400 barn och unga fick heldygnsinsatser under år 2009.45 heldygnsinsatser för barn och unga innebär att en placering utanför hemmet i ett familjehem eller på en institution.46 Ur ett historiskt perspektiv anses dagens nivåer inte särskilt höga. placerades i genomsnitt 28 000 barn och unga utanför hemmet. Ett Hem för vård eller boende (HVB-hem) är antingen en öppen eller sluten och unga placeras där på frivillig grund eller med stöd av lagen med särskilda 45Socialstyrelsen (2010). Barn och unga – insatser . Barn och unga som fick vård enligt SoL eller insats enligt LVU. 46Familjehem är det officiella namnet inom och lagens benämning medan man inom forskningen skriver fosterhem (home). 47Socialtjänstlagen 2001:453, 6 kap 1§. Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? bestämmelser om vård av unga, LVU.48 Det handlar ofta om att få ungdomar att bryta ett alkohol- eller narkotikamissbruk eller kriminalitet. beslutar om placering enligt socialtjänstlagen eller LVU. Barns och ungas skolgång sker i den kommun där de har placerats om de befinner sig på en öppen institution. Möjligheter att uppnå varaktiga förändringar för barnet i stöd- och behandlingsarbetet är enligt små om det inte finns en viss grad av frivillighet från föräldrarnas sida. För att möjliggöra en ökad kontroll i situationer där föräldrarna inte vill medverka till insatser och stärka skyddet för den här gruppen barn föreslås bl.a. uppföljning oberoende av samtycke efter avslutad utredning och placering, ändrade regler för anmälningsförfarandet samt ökade möjligheter för barn att få öppna insatser utan vård- nadshavarens samtycke. har fått i uppdrag av regeringen att lyssna till vad barn och unga har att berätta om sina upplevelser, positiva såväl som negativa, av att vara placerad i familjehem och hem för vård eller boende (HVB).49 I uppdraget ingår att identifiera vad som kan utvecklas vidare samt att pröva metoder för att få del av barns och ungas erfarenheter och synpunkter och delge uppgifterna till myndigheter, kommuner och landsting som input i deras arbete med att lyssna på barn i utsatta situationer. tar särskilda ungdomshem emot cirka 1 000 ungdomar mellan med beteendestörningar och allvarliga sociala problem och 1 000 personer med livshotande missbruk.50 De särskilda ungdomshemmen drivs av (SiS). Institutionerna arbetar med tvångsvård, utredning och be- handling (paragraf 12-hem). Det är förvaltningsrätten som fattar beslut om vård enligt LVU efter ansökan av socialnämnden. I akuta situationer kan 48Lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga (1990:52). Placering på ett särskilt ungdomshem sker enligt 12 §. Andra LVU-placeringar kan göras på olika ställen såsom övriga HVB-hem, familjehem och det egna hemmet. 49Uppdraget ska redovisas till () . 50År 2009 skrevs 814 pojkar och 400 flickor in vid SiS särskilda ungdomshem. Den genomsnittliga vårdtiden var knappt . Hälften av ungdomarna var inskrivna än . Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? socialnämndens ordförande besluta om ett omhänder- tagande, men det måste bekräftas av förvaltningsrätten.51 Grunden för placering är att de barn och unga genom sitt beteende utsätter sin hälsa och utveckling för en påtaglig risk att skadas. Den som är kan även omhändertas på grund av brister i hemmiljön som innebär fara för den unges hälsa eller utveckling. Särskilda ungdomshem har platser för unga mellan som begått allvarliga brott. Tingsrätten har dömt dem till en frihetsberövande påföljd i stället för fängelse.52 Strafftiden varierar mellan upp till . Ungdomarna som kommer till de särskilda ungdomshemmen har vanligtvis en mycket problematisk förhistoria. insatser och åtgärder från samhällets sida har inte lett till avsedda effekter med resultatet att det inte gått att bryta den destruktiva utveckling ungdomarna befunnit sig. Ett återkommande önskemål från skolans håll i kommunstudien är att ska bygga ut sina öppenvårdsinsatser. Motiven är flera, bl.a. att det borde finnas en mellaninstans innan anmälan så man inte undergräver förtroendet till föräldrar. Det efterfrågas stödverksamhet så att barn och unga (men också deras familj) kan få växa sig ur en svår situation. En förvaltningschef sa Jag efter- frågar inte bara de tuffa bitarna utan mer lighta saker och en rektor menade att steget mellan tvång och frivillighet är gigantiskt. Det finns en rad svårigheter som hänger samman med skol- personalens anmälningsskyldighet, framför allt har frågan om återkoppling uppkommit i hela utredningsarbetet och den berörs även i Barnskyddsutredningen.53 Här ges några korta glimtar från förskolans och skolans perspektiv. Många förskolor och skolor skiljer mellan anmälan och ansökan.