sou · GYB341 · 2010-06-22 00:00:00 — I ärenden om vårdbidrag enligt 22 kap., sjukersättning eller aktivitetsersättning enligt 32–37 kap., arbetsskadelivränta enligt 41 kap., handikappersättning enligt 50 kap., assistansersättning enligt 51 kap., eller bilstöd enligt 52 kap. ska kompensationstillägg betalas om en förmån betalas ut senare än efter utgången av den kalendermånad som förmånen hänför sig till. I dessa ärenden ska tillägg dock inte betalas för tid som infaller tidigare än efter den dag då ansökan om förmånen inkom till den handläggande myndigheten. Bestämmelserna om kompensationstillägg i 4 och 5 §§ gäller även när ersättning beviljas efter ändring, omprövning eller överklagande enligt 113 kap. eller efter rättelse enligt 26 § förvaltningslagen (1986:223). Om det är uppenbart att den som har beviljats ersättning själv har orsakat att ersättningen betalats ut efter den tidpunkt som följer av 4–6 §§ har han eller hon inte rätt till kompensationstillägg, om det med hänsyn till omständigheterna är oskäligt att tillägget betalas ut. Kompensationstillägg ska beräknas som en ränta på ersättning som betalas ut senare än den tidpunkt som följer av 4–6 §§. stycket ska ske enligt en räntesats som motsvarar den vid varje tid gällande referensräntan enligt 9 § räknas från den dag som följer av 4–6 §§ till och med den dag som förmånen betalas ut. I ärenden som överklagats till tid som ärendet handlagts i das till närmast hela krontal, varvid avrundas uppåt. I detta kapitel finns bestäm- I detta kapitel finns bestäm- – interimistiska beslut i 2– – interimistiska beslut i – när ett beslut blir gällande i – när ett beslut blir gällande i 5 §, och 5 §, och – beslut genom automa- – beslut genom automa- tiserad behandling i 6 och 7 §§. tiserad behandling i 6–8 §§. tillägg enligt 108 a kap. får fattas sionsmyndigheten när skälen för beslutet får utelämnas enligt 20 § första stycket 1 förvaltningslagen (1986:223). I detta kapitel finns allmänna bestämmelser i 2 §. Vidare finns bestämmelser om –ändring av beslut i 3–6 §§, –omprövning av beslut i 7–9 §§, –överklagande av och beslut i 10–15 §§, – överklagande av allmän förvaltningsdomstols beslut i 16– –tidsfrister för begäran om omprövning och överklagande i 19och 20 §§, –handlingar till fel myndighet i 20 a §, och –avvisningsbeslut i 21 §. Slutligen finns särskilda bestämmelser om –allmän ålderspension i 22– 36 §§, och –förmåner till efterlevande i 37–40 §§. Slutligen finns särskilda bestämmelser om –allmän ålderspension i 22– 36 §§, –förmåner till efterlevande i 37–40 §§, och –kompensationstillägg i 41 §. Särskild bestämmelse om kompensationstillägg Ett beslut om kompensations- tillägg får ändras, omprövas och överklagas i den ordning som gäller för den förmån som kompensationstillägget beräknats på. Denna lag träder i kraft och tillämpas i fråga om förmåner som hänför sig till tiden efter ikraftträdandet. lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs att det i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken ska införas en ny paragraf, 9 kap. 4 a §, och närmast före 9 kap. 4 a § en ny rubrik av följande lydelse Bestämmelserna om kompensationstillägg i socialförsäkringsbalken gäller i tillämpliga delar även vid handläggning av förmåner som avses i denna lag. Denna lag träder i kraft och tillämpas i fråga om förmåner som hänför sig till tiden efter ikraftträdandet. lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att det i inkomstskattelagen (1999:1229) ska införas en ny paragraf, 8 kap. 6 a §, av följande lydelse Kompensationstillägg enligt bestämmelserna i 108 a kap. socialförsäkringsbalken är skattefritt. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Härigenom föreskrivs att det i lagen (1991:1047) om sjuklön ska införas en ny paragraf, 26 a §, av följande lydelse. balken gäller i tillämpliga delar handläggning av ersättning enligt 14 och 20 §§ denna lag. Denna lag träder i kraft och tillämpas i fråga om förmåner som hänför sig till tiden efter ikraftträdandet. förordning om ändring i förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd Härigenom föreskrivs att det i förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd ska införas en ny paragraf, 7 a §, av följande lydelse. balken gäller i tillämpliga delar ersättning som avses i 7 § denna Denna förordning träder i kraft och tillämpas i fråga om förmåner som hänför sig till tiden efter ikraftträdandet. förordning om ändring i förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga Härigenom föreskrivs att det i förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga ska införas en ny paragraf, 11 kap. 13 a §, och närmast före 11 kap. 13 a § en ny rubrik av följande lydelse. Bestämmelserna om kompensationstillägg i socialförsäkringsbalken gäller i tillämpliga delar även vid handläggning av dagpenning eller familjebidrag enligt denna förordning. Denna förordning träder i kraft och tillämpas i fråga om förmåner som hänför sig till tiden efter ikraftträdandet. förordning om ändring i gränssjukvårdsförordningen (1962:390) Härigenom föreskrivs att det i gränssjukvårdsförordningen (1962:390) ska införas en ny paragraf, 4 §, av följande lydelse. Bestämmelserna om kompensationstillägg i socialförsäkringsbalken gäller i tillämpliga delar även vid handläggning av ersättning enligt denna förordning. Denna förordning träder i kraft och tillämpas i fråga om förmåner som hänför sig till tiden efter ikraftträdandet. och är förvaltningsmyndigheter för socialförsäkringen samt för en del andra förmåner och ersättningar som enligt lag eller förordning ska handläggas av dessa myndigheter.1 Det innebär att och ansvarar för en stor del av de offentliga trygghetssystemen. I princip alla som bor eller arbetar i omfattas av den svenska socialförsäkringen. Den ger ekonomiskt skydd för familjer och barn, för personer med funktionshinder samt vid sjukdom, arbetsskada och ålderdom. Genom medlemskap i kan man dessutom ha rätt till socialförsäkringsförmåner i andra EU- länder. Totalt finns närmare 50 olika förmåner eller bidrag inom den svenska socialförsäkringen. Socialförsäkringen är således en del av det offentliga trygghetssystemet och har stor betydelse för såväl enskilda som samhällsekonomin i stort. Av som används för privat konsumtion kommer från socialförsäkringen. var socialförsäkringens utgifter sammanlagt . Det motsvarar av bruttonationalprodukten (BNP).2 Den nya myndigheten bildades . avvecklades de 21 allmänna försäkringskassorna och (). Bakgrunden till bildandet av den nya myndigheten var att regeringen ville komma 1En begränsad del av socialförsäkringen administreras även av (jfr 2 kap. 2 § och 53 kap. 5 § SFB). 2Se bl.a. årsredovisning 2009 s. 15. till rätta med de brister i socialförsäkringsadministrationen som uppmärksammats i olika sammanhang. genomförde en omfattande organisationsförändring. Den nya organisationen innebär att volymmässigt stora och enklare förmåner som kräver begränsade kundkontakter handläggs i nationella försäkringscenter (NFC). Mer komplicerade förmåner som kräver omfattande kundkontakter handläggs i lokala försäkringscenter (LFC). Därutöver finns lokalkontor för att ta hand om besökande och ärenden av mer generell karaktär. En del av kontoren drivs i samverkan med och Arbetsförmedlingen. Vidare har , Kundcenter (KC), och självbetjäningstjänsterna en central roll i nya organisation. Ett syfte med den nya organisationen är att flytta kundmöten från besök på kontor och telefonkontakt med lokala handläggare till Kundcenter och självbetjäning. har den pensionsadministration som tidigare fanns på och () samlats i den nya . har i uppdrag att ansvara för inkomstpension, tilläggspension, premiepension, garantipension, efterlevandepension, bostadstillägg för pensionärer (), äldreförsörjningsstöd, efterlevandestöd till barn, arbetsskadeersättning till efterlevande, ärenden om överföring av värdet av pensionsrättigheter till och från länder inom EU, sjömanspension samt den frivilliga pensionsförsäkringen. Med den tidigare ordningen var administrationen av pensionsförmånerna delad mellan och . Den uppdelade administrationen innebar ett delat ansvar i kontakten med medborgarna. Detta kunde leda till problem för den enskilde när det gäller tillgänglighet, information och service, eftersom det då var två myndigheter inblandade. Syftet med den nya myndigheten är bl.a. att komma till rätta med de brister som var förknippade med det tidigare delade ansvaret samt att skapa bättre förutsättningar för en effektivare och billigare administration, till nytta för pensionssparare och pensionärer.3 2008/09:202. 1.3Utbetalning i rätt tid För en stor del av landets befolkning är ersättning från socialförsäkringen av avgörande betydelse för försörjningen. Det är därför också av största vikt att utbetalningar från socialförsäkringen kommer de berättigade till handa i rätt tid. har emellertid allvarlig kritik riktats mot med anledning av långa handläggningstider hos myndigheten. Kritiken har kommit från både allmänhet och myndigheter med ansvar att granska eller utöva tillsyn över verksamhet. De långa handläggningstiderna har i flera fall medfört att enskilda tvingats vänta på en utbetalning från myndigheten. socialförsäkringsutskott har behandlat motioner om en eventuell dröjsmålsränta vid försenade utbetalningar från Försäkringskassan.4 I några motioner har det även gjorts jämförelser med den ränta som den enskilde kan bli skyldig att betala i samband med att felaktigt utbetald ersättning återkrävs till myndigheten (se mer om sådan ränta i kapitel 4 nedan).5 har i samtliga fall avstyrkt motionerna med hänvisning till befintliga möjligheter att söka skadestånd på grund av fel eller försummelse vid myndighetsutövning. har utskottet förutsatt att regeringen överväger frågan om en eventuell skyldighet för att betala ränta till enskilda när dessa drabbas av en försenad utbetalning.6 4Jfr 2001/02:SfU1, 2002/03:SfU1, 2003/04:SfU1, 2006/07:SfU6 och 2008/09:SfU1. 5Se bl.a. 2006/07:SfU6 s. 8. 6Se bl.a. 2006/07:SfU6 s. 8 och 2008/09:SfU1 s. 62. 2Utredningens uppdrag och arbete Enligt direktiven till denna utredning, vilka bifogas som bilaga, ska utredningen undersöka förutsättningarna för att införa en skyldighet för att ekonomiskt kompensera enskilda som har fått vänta på en utbetalning av ersättning . Utredningen ska därvid analysera och utveckla de principiella och praktiska skäl som kan tala för och emot en sådan skyldighet. I direktiven anges att utgångspunkten för utredningens arbete ska vara att föreslå ett regelsystem som innebär att ska vara skyldig att utge ekonomisk kompensation till försäkrade som fått vänta på en ersättning . Utredningen ska, enligt direktiven, utarbeta ett heltäckande regelsystem för när i olika fall ska vara skyldig att betala sådan kompensation. Utredningens uppdrag omfattar enligt direktiven även sådana ersättningar som förts över från till den nya . I utredningen har förutom den särskilda utredaren ingått sakkunniga från samt experter från och . Utredningen påbörjade sitt egentliga arbete och arbetet har bedrivits i de former som är vanliga för utrednings- och kommittéarbete. I utredningen har hållits fem sammanträden, vid vilka sakkunniga och experter deltagit. Utredningens uppdrag och arbete Därutöver har information fortlöpande inhämtats direkt från berörda myndigheter. Omfattande kontakter har tagits med personal vid och , vilka biträtt med kostnadsberäkningar av utredningens förslag samt med information om handläggningstider, handläggningsrutiner, utbetalning av ersättning, administrativa system, m.m. Utredningen har vidare haft ett antal kontakter med personal vid och Justitiekanslerns respektive kansli. Under arbetets gång har utredningen samrått med Utredningen angående statens skadeståndsansvar vid överträdelser av (Ju 2009:08). Betänkandet inleds i kapitel 3 med en översiktlig genomgång av förmåner som handläggs av och . I samband med det redogörs kortfattat för förmånsspecifika regler om ansökan, utbetalning, ersättningsperiod, m.m. I kapitel 4 behandlas reglerna om återkrav och i kapitel 5 lämnas en allmän beskrivning av de krav som ställs på handläggningen hos och . I det kapitlet redogörs vidare för en del av den kritik som framförts mot handläggningstider och därefter följer en beskrivning av handläggningstidernas utveckling. Kapitlet avslutas med en kortfattad internationell utblick beträffande ekonomisk ersättning . I kapitel 6 behandlar utredningen de främsta argumenten för och emot att införa en ordning som innefattar ekonomisk kompensation vid långa handläggningstider. I anslutning till varje sådant argument redovisar utredningen sin bedömning av argumentets tyngd. Kapitlet avslutas med en sammanfattande bedömning där utredningen presenterar sitt ställningstagande i frågan om det bör införas ett system med ekonomisk kompensation över huvud taget. De därpå följande kapitlen 7 och 8 innehåller utredningens överväganden i fråga om utformningen av ett system för ekonomisk kompensation . I kapitel 9 beskriver utredningen hur en författningsreglering av kompensationen bör konstrueras. I det kapitlet behandlas även frågan om ikraftträdande. I kapitel 10, slutligen, behandlas konsekvenserna av utredningens förslag. Utredningens uppdrag och arbete beslutade att anta förslag till ny socialförsäkringsbalk.1 I samband med det beslutet upphävdes de nu gällande socialförsäkringslagarna. Balken är konstruerad som en ny sammanhållen och heltäckande socialförsäkringslag. Den kommer att träda i kraft . Med anledning av att nu gällande lagar på socialförsäkringsområdet således i stor utsträckning kommer att upphöra att gälla har utredningen valt att utforma sina överväganden och förslag utifrån bestämmelserna i den nya socialförsäkringsbalken. När det gäller regler som återfinns i socialförsäkringsbalken hänvisas således enbart till balken och inte till exempelvis paragraferna i lagen (1962:381) om allmän försäkring eller lagen (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension. Införandet av socialförsäkringsbalken innebär även att ett stort antal förordningar kommer att behöva ändras. I skrivande stund saknas emellertid flera sådana nya förordningar som anpassats efter balken. När utredningen hänvisar till förordningar inom socialförsäkringsområdet kan det därför förekomma att hänvisningen görs till en förordning som anknyter till någon av de lagar som kommer att ersättas av socialförsäkringsbalken . Utredningen vill slutligen uppmärksamma läsaren på att det i betänkande finns ett paragrafregister som innehåller en omvandlingstabell från gällande socialförsäkringslagar till socialförsäkringsbalken och vice versa.2 12009/10:SfU11. 22009/10:SfU11 s. 345 f. 3Förmåner som handläggs av eller Som angetts ovan har utredningen i uppdrag att undersöka förutsättningarna för att införa en skyldighet för och att ekonomiskt kompensera enskilda som har fått vänta på en utbetalning av ersättning . I detta kapitel ges en översiktlig beskrivning av de flesta av de olika förmånsslag som handläggs av eller . Övriga förmåner inom trygghetssystemen (t.ex. förmåner som beslutas av , eller socialnämnd) ligger utanför utredningens uppdrag. 3.2Förmåner som handläggs av Graviditetspenning, föräldrapenning, sjukpenning och ytterligare några förmåner beräknas utifrån den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Sjukpenninggrundande inkomst är den årliga inkomst i pengar som en försäkrad kan antas komma att tills vidare få för eget arbete (25 kap. 2 § SFB). Den sjukpenninggrundande inkomsten har normalt ett tak på 7,5 prisbasbelopp. Prisbasbeloppet uppgår till , vilket gör att den högsta möjliga sjukpenninggrundande inkomsten är . Det finns också en nedre gräns för den sjukpenninggrundande inkomsten som motsvarar av prisbasbeloppet. Förmåner som handläggs av eller Ersättningsnivån i de flesta försäkringar ligger på av den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst. Innan ersättningen beräknas multipliceras emellertid den sjukpenninggrundande inkomsten med 0,97. Ersättningen blir i verkligheten därmed något lägre än . Detta uttrycks i genomgången nedan som att ersättningen uppgår till . Enligt 10 kap. SFB har en gravid kvinna som omfattas av sjukförsäkringen rätt till graviditetspenning (tidigare havandeskapspenning) om graviditeten har satt ner hennes förmåga att utföra uppgifterna i förvärvsarbetet med minst en fjärdedel och hon inte kan omplaceras till annat mindre ansträngande arbete. Rätt till graviditetspenning föreligger även för en gravid kvinna som inte får sysselsättas i sitt förvärvsarbete på grund av en föreskrift om förbud mot arbete under graviditet och hon inte kan omplaceras till annat arbete. Graviditetspenning utbetalas till kvinnan efter ansökan. Ersättningen uppgår till samma belopp som sjukpenning, dvs. av den sjukpenninggrundande inkomsten. Ersättning på grund av fysiskt påfrestande arbete kan utgå i och tidigast från och med den före beräknad förlossning. Ersättning som utgår på grund av att kvinnan har blivit förbjuden att fortsätta med arbetet med anledning av risker i arbetsmiljön kan dock utbetalas för som förbudet gäller. Graviditetspenning kan normalt inte utbetalas för tid innan ansökan inkommit till . 3.2.3Föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning Reglerna om föräldrapenning och tillfällig föräldrapenning finns framför allt i 11–13 kap. SFB. Föräldrapenning är den ersättning föräldrar får för att kunna vara hemma med sina barn i stället för att arbeta. Den betalas ut i sammanlagt per barn. Vid gemensam vårdnad har föräldrarna rätt var med föräldrapenning. Av dessa är reserverade för var och en av föräldrarna. De övriga kan föräldrarna välja att avstå till den andra föräldern. Föräldrapenningen har tre olika ersättningsnivåer. En baseras på hur stora inkomster föräldern i fråga har (sjukpenning- Förmåner som handläggs av eller nivå), de andra två utgör ett fast belopp per dag (grundnivå och lägstanivå). Vid föräldrapenning som ska lämnas på sjukpenningnivån ska det vid beräkningen av den sjukpenninggrundande inkomsten bortses från inkomst som överstiger 10 prisbasbelopp (till skillnad från vad som gäller vid bl.a. sjukpenning där taket för den sjukpenninggrundande inkomsten motsvarar 7,5 prisbasbelopp). Tillfällig föräldrapenning kan utges i samband med barnets födelse eller adoption. Tillfällig föräldrapenning kan också utges när en förälder exempelvis behöver stanna hemma från arbetet för att vårda ett sjukt barn som inte har fyllt . I vissa undantagsfall kan tillfällig föräldrapenning även utges för vård av barn som är äldre än . Ersättningen uppgår till samma belopp som sjukpenningen, dvs. av den sjukpenninggrundande inkomsten. Föräldrapenningförmåner utges till den förälder som avstår från förvärvsarbete men kan också betalas ut till vissa andra personer som i dessa sammanhang likställs med föräldrar. Utbetalning görs normalt inte för tid innan föräldern anmält föräldraledighet till . förutsätter tillfällig föräldrapenning för vård av barn intyg om barnets frånvaro från förskola eller skola. En blankett för sådant intyg skickas till den sökande när begäran om tillfällig föräldrapenning inkommit till . Förskolan eller skolan ska därefter underteckna intyget, och föräldern ska sedan skicka in det till . Först därefter kan ersättningen beviljas. Föräldrar som har gemensam vårdnad om ett barn har under vissa förutsättningar rätt till s.k. jämställdhetsbonus enligt bestämmelserna i lagen (2008:313) om jämställdhetsbonus. Beslut i fråga om bonusen fattas av och tillgodoförs den berättigade föräldern genom kreditering på förälderns skattekonto. Ansökan om jämställdhetsbonus måste göras året då bonusen tjänats in. ska året bonusen avser till lämna behövliga uppgifter om bonusens storlek och om vilken persons skattekonto som ska krediteras. Föräldern kan därefter få tillgång till pengarna i samband med slutskattebeskedet. Förmåner som handläggs av eller Barnbidrag utgår för barn som bor i enligt 14–16 kap. SFB. Det betalas ut från och med månaden efter barnets födelse, eller senare om barnet då flyttar till . Barnbidraget uppgår till ett fast belopp och betalas ut automatiskt till och med det kvartal då barnet fyller . Enligt 15 kap. SFB har en elev som fortfarande går i grundskola eller särskola rätt till förlängt barnbidrag från och med kvartalet efter det under vilket eleven fyllt . Elever som studerar på gymnasiet kan få studiebidrag från () från och med kvartalet närmast efter det kvartal då eleven fyllde . Om en förälder ensam har vårdnaden om ett barn har den föräldern rätt att få barnbidraget utbetalat till sig. Föräldrar som har gemensam vårdnad om sitt barn kan välja vem som ska få barnbidraget. Om föräldrarna inte har gjort något sådant val betalas pengarna ut till mamman. Är båda föräldrarna av samma kön betalas det ut till den äldste av föräldrarna. Ungdomar som är myndiga eller gifta får som utgångspunkt barnbidraget själva. Om det finns synnerliga skäl får bidraget på framställning av socialnämnden utbetalas till någon annan än föräldrarna eller till nämnden att användas för barnets bästa. Flerbarnstillägg betalas automatiskt ut till den förälder som får barnbidrag för minst två barn. Flerbarnstillägget innebär att bidraget utgår med ett visst högre belopp än annars. Rätten till barnbidrag går förlorad om bidraget ännu inte har betalats ut som det hänför sig till. Detta gäller dock inte om den bidragsberättigade inom gör gällande sin rätt till bidraget hos . Underhållsstöd lämnas till barn enligt bestämmelserna i 17–19 kap. SFB. Om den ena föräldern inte fullgör sin underhållsskyldighet enligt reglerna i gentemot den andra föräldern, kan den förälder som barnet bor tillsammans med ansöka om underhållsstöd. Underhållsstöd finns i tre olika former: fullt underhållsstöd, utfyllnadsbidrag och underhållsstöd vid växelvist boende. När den som ska betala underhållsbidrag betalar ett lägre belopp än han eller hon enligt reglerna i är skyldig till eller inte Förmåner som handläggs av eller betalar något alls, kan barnet ha rätt till underhållsstöd. När den som är skyldig att betala underhållsbidrag inte beräknas ha ekonomiska förutsättningar att betala hela bidragsbeloppet, kan barnet ha rätt till utfyllnadsbidrag upp till det belopp som motsvaras av underhållsbidraget. Slutligen kan underhållsstöd vid växelvist boende utbetalas när barnet bor ungefär lika mycket hos båda föräldrarna. I dessa fall beror underhållsstödets storlek på föräldrarnas respektive inkomster. Underhållsstöd kan lämnas till dess barnet fyllt . Dessutom kan ungdomar mellan ansöka om förlängt underhållsstöd för studerande. För att barnet ska ha rätt till stöd måste barnet bo och vara folkbokfört hos en förälder som är vårdnadshavare, om barnet inte fyllt . Vidare måste barnet och den förälder som det bor hos vara bosatta i . Underhållsstödet kan under vissa förutsättningar också utgå till barn som växelvis bor hos båda föräldrarna. Även särskilt förordnade vårdnadshavare och personer som ensamma adopterat barn från utlandet kan ansöka om underhållsstöd. Ersättningen betalas normalt ut i förskott och gäller då för månaden efter utbetalningen. Vid ansökan i efterhand kan ersättning inte beviljas bakåt i tiden, även om förutsättningarna för ersättning i och för sig var uppfyllda tidigare. Från underhållsstödet ska avräknas vad den underhållsskyldige föräldern betalar i underhållsbidrag. Stödet utbetalas till den s.k. boendeföräldern eller vid växelvist boende till båda föräldrarna. Har två särskilt förordnade vårdnadshavare utsetts att utöva vårdnaden gemensamt, betalas stödet ut till den kvinnliga vårdnadshavaren, om vårdnadshavarna inte begärt annat. Förlängt underhållsstöd betalas ut till den studerande. Om det finns synnerliga skäl får på framställning av socialnämnden betala ut ersättningen till lämplig person eller till nämnden att användas för barnets bästa. Det förlängda underhållsstödet betalas ut till den studerande.