sou · GYB364 · 2010-10-01 00:00:00 — Flickorna svarade förvånat Nej och lyssnade till hans argument: - Om ni inte skaffar er utbildning blir ni hänvisade till att bli försörjda av en man. Det betyder att ni alltid måste foga er efter mannen och inte kan leva som en självständig individ. Argumentet tog skruv. - Det gäller att alltid motivera genom att berätta om vilka konsekvenser det får att inte utbilda sig, säger . Han kallar sitt arbete politiskt i bemärkelsen att det handlar om att belysa olika aspekter. - Vi frågar inte – varför gjorde du så? Utan att skuldbelägga frågar vi i stället: hur kom det sig att det blev på det här sättet? Jag representerar det svenska samhället och min uppgift är att skola eleverna till goda samhällsmedborgare och att hjälpa dem att formulera sig och se alternativ. De som har svårt i skolan hämnas genom att utebli. Min motfråga blir: Varför straffar du dig själv? Om du går ut som icke godkänd har du ingen framtid. Inte eran utan våran minister När utrikesminister hade mördats kom många elever till för att respektfullt beklaga att eran utrikesminister hade dött. Många var födda i – och ordvalet signalerar utanförskap i bemärkelsen att inte känna sig som en del av det svenska samhället. Då, som alltid, reagerade och diskuterade vidare: Ni bor i och var också eran utrikesminister. I ständiga samtal vill han förmedla värderingar: Man får respekt genom att respektera den andre. Ungdomarnas föräldrar har stridit för åsiktsfrihet och kommit till för att kunna leva och tänka fritt. Samhället innehåller inte bara rättigheter utan också skyldigheter. Barnen är ofta historielösa och vet inte varför de har kommit till . Lärarnas uppgift är att tala om vad står för. efterlyser en medborgarutbildning som klargör hur det svenska samhället fungerar. Den ska inte starta vid ankomsten till eftersom det då är ogörligt att ta in alla nya intryck och all ny information. Undervisningen bör i stället starta efter , kanske . Däremot avvisar han bestämt den danska modellen med frågor och prov, i stället ska utbildningen ta fasta på att förklara hur samhället fungerar och vilka värderingar som gäller hos oss, till exempel att det är förbjudet att slå barn. -Detta skulle underlätta i skolarbetet och dessutom ge en sund familjestruktur, där de vuxna bland annat ser till att barnen inte blir indragna i diskussioner om familjens ekonomi. Familjens uppgift är att se till att barnen växer upp med trygghet och visshet om att de får det de behöver. Hur upptäcker ni barnens behov? ger en lista: Vi tittar på orsaker till frånvaro. Lärarna är observanta och har god intuition. Vi har ett system med coacher som uppmärksammar behov. Alla i årskurs ett testas om språkförståelse. Vi samlar lärare som har elever som behöver särskilt stöd för att de ska veta vilka sorters stöd som skolan kan erbjuda. Alla ettor kommer till Kunskapsportalen för att bekanta sig med den. Det vanligaste är att eleverna själva säger till att de vill ha hjälp. Vad tänker du när du ser att många elever hade behövt hjälp tidigare under skolåren? -Att skolan ska satsa tidigare. Att ge hjälp först på gymnasiet är som att lappa på ett hus där grunden är rutten. Tidig hjälp behövs för att inte skoltiden ska bli en räcka av fruktansvärda misslyckanden. I är eleverna mer styrda än i gymnasiet. Då de kommer till oss ska de lära sig väldigt mycket på egen hand. Då kan allt rasa och risken är stor att eleven hoppar av. På Angeredsgymnasiet går av eleverna ut med godkänt betyg. Färre elever hoppar av skolan i jämförelse med andra gymnasier i . var det inte så. har utvecklingen vänt. Vad gjorde att ni lyckades? Vi införde problembaserat lärande, PBL. De lärare som inte gillade den metoden slutade hos oss. Vi har en skolledning med fingertoppskänsla för vad som är möjligt att åstadkomma för varje enskild elev. Vi har en sund åldersfördelning bland lärarna. Nyexaminerade söker sig hit av intresse utan att vara fast i föreställningar om hur saker och ting ska vara. Vi har många kompetenta människor här på skolan! Låt eleven lyckas! är ett ledord. Vi arbetar med små nåbara steg och låter eleven arbeta på en trygg nivå till dess att han/hon vill gå vidare. När man lyckas får man lust att gå vidare. Alla elever som vill får en coach, en vuxen person på skolan som håller kontakt och bryr sig om. Idén är att bygga upp självförtroende med hjälp av en god vuxenkontakt. Coachens uppgift är inte att ge omdömen utan i stället stötta och uppmuntra. Första samtalet sker utanför skolan över kaffe eller lunch för att lära känna varandra lite och försäkra sig om att personkemin fungerar. Därefter träffas coach och elev vid behov. räcker det för att stämma av, ibland blir det längre samtal. I snitt träffar en elev sin coach . Personal som inte är lärare uppmuntras att ställa upp som coacher, städpersonal, elevassistent och personal från bamba. Vad är det för fel med lärare? -Inget fel alls, men lärare har ofta bedömning i ryggraden. Att träffa en vuxen som inte dömer är en oerhörd trygghet, svarar . Modellen med coacher startade . har få elever som haft en coach hoppat av skolan. Vad hindrar er från att utveckla arbetet? -Ekonomi, ekonomi och åter ekonomi, svarar . Det är svårt att vara flexibel när det saknas luft i systemet. I en monolit finns ingen rörelse. Det finns inget att ta till när vi behöver göra något utöver vad vi har tillgängligt på skolan. Alla ger redan sitt yttersta. Till exempel vill vi skapa en enhet där en elev kan arbeta individuellt med en lärare. Vi behöver en lokal och vill utveckla en metod för detta. Om vi gjorde detta – när det faller sig – skulle det handla om idealitet. Men vi ställer inte upp på att Det stämmer inte alls med vår ledstjärna att vara professionella. Skolans uppgift är att skapa situationer så att eleverna kan ta till sig kunskaper. Det kan innebära kontakter med olika myndigheter som har ansvar för grundläggande behov. berättar om en ensam pojke som varit på flykt i världen sedan han var . var han som 18-åring hemlös här i . När det dröjde och dröjde med besked om bostad ringde till och frågade: I vilken tidning vill ni läsa om detta? hade pojken ett boende. - Vi är till lojala med eleverna, säger . Samverkan är ett stort kapitel eftersom Angeredsgymnasiet tar emot elever från hela och även från tretton kommuner i regionen . Vid behov av samverkan tar skolan egna initiativ. Hur definierar du skolans uppdrag? -Skolan har ansvar för att ungdomar ska klara skolan och därmed kan inlemmas i samhället. För detta krävs insatser åt var och en efter behov. Den pedagogiska idén är att hjälpa utifrån barnens förutsättningar och nå så långt som möjligt. Att ge snälla betyg i är att göra barnen en björntjänst. Elever uppfattar inte att läraren varit snäll utan tror att han/hon nått den kunskapsnivå som är nödvändig för att klara studierna på gymnasiet. Väl inne i gymnasiet upptäcker eleven att han/hon inte har den förförståelse som behövs. I sådana fall finns risk att de ger upp och hoppar av skolan. Vilka förväntningar har du på centrala myndigheter? Att man gör en ordentlig inventering om goda arbetssätt och sprider goda exempel. Att man ordnar seminarier för att bereda väg för utveckling. Det finns stjärnor på olika ställen som förtjänar att lyftas fram Lärarutbildningen bör förändras så att man där ger beredskap för det som väntar efter examen, till exempel att arbeta med barn med diagnoser och att arbeta i mångkulturella miljöer. Kurser och praktik i detta bör ordnas. En kurs specialpedagogik bör vara obligatorisk. Yrkesverksamma lärare bör undervisa blivande lärare. Att förlägga viss del av lärarutbildningen på olika skolor skulle redan från start ge kandidaterna värdefulla erfarenheter. Tester (senast 07/08) visade att så många som en tredjedel av förstaårseleverna på gymnasiet hade dålig läs- och ordförståelse. Därför skapades Kunskapsportalen, Angeredgymnasiets stödcenter för att underlätta inlärning för elever som behöver och har rätt till särskilt stöd. Målet är att fler ungdomar ska lyckas med sina studier. Främsta målgruppen är ungdomar med språkproblem, bristande grundkunskaper och funktionshinder av olika slag, till exempel dyslexi. I den stora datahallen finns 30 stationära dataplatser och även bärbara datorer. Intill finns ett rum för grupparbeten och ett tyst läsrum. Centret har modern utrustning som till exempel talsynteser, ordförståelseprogram, digitala lexikon och tavelscanners. Avsikten med Kunskapsportalen är att erbjuda pedagogisk handledning och tekniska hjälpmedel. Här finns personal som hjälper eleverna till rätta. Sju personer delar på knappt tre tjänster knutna till Kunskapsportalen som är öppen under skoldagen. Andra verksamheter på skolan stöttar också eleverna: ställer upp som coach för den som vill ha en uppmuntrande vuxenkontakt. Kurator kartlägger orsak till frånvaro och arbetar för att ta bort hinder för inlärning. Kompletterande undervisning finns för de elever som inte hinner med sin examen . Arbetsgången med elever i Kunskapsportalen är att: eleven ska hitta den pedagog han/hon trivs med, skapa en personlig relation utan prestige, göra eleven förtrogen med de hjälpmedel som behövs för framgång, stötta eleven utifrån hans/hennes behov och nivå. Här är några elevröster i en enkät om Kunskapsportalen, KP: Varför ska man gå till KP? Frågan är varför man inte ska gå dit? Man får så mycket hjälp och man känner sig så trygg och det är garanterat att man blir klar med sina arbeten. – För att lära sig svenska. Hjälp med studier, det finns ingen annan plats att gå till som är lika roligt. Vad betyder KP för dig? – Att jag klarar det jag vill uppnå. – När vi har håltimme eller inga lektioner så kommer vi till KP och jobbar med det vi behöver. -När det inte finns jobb för ungdomar är det behändigt för samhället att ha dem i skolan. Då skjuter man upp problemet, säger , gymnasielärare i . (Foto: .) arbetar som lärare och klassföreståndare på . Hon är utbildad barnavårdslärare och har arbetat på skolan , först med Konsumtionslinjen och en ettårig barnskötarutbildning och därefter på det treåriga försöket på Barn- och ungdomslinjen. är hon lärare och klassföreståndare på Barn- och fritidsprogrammet och arbetar även med lärlingsutbildningen. gymnasium var tidigt ute och ansökte om att driva försök med lärlingsutbildning och denna utbildning fortsätter. Särskild kursplan finns och anpassas efter elevernas arbetsplatser i skolan eller förskolan. Att vara lärling betyder att vara ute på praktik i och i skolan . På Barn- och fritidsprogrammets lärlingsutbildning går 11 ungdomar och på Barn- och fritidsprogrammet cirka 120 ungdomar. Cirka 4 000 elever finns på Agneberg, det skolhus där arbetar. Alltför lite tid att se eleverna -Det är alltför stor skillnad mellan högstadium och gymnasium. Många elever med läs- och skrivsvårigheter har gått i liten grupp i . på gymnasiet kommer de till en stor klass och ska ambulera mellan olika klassrum. Det finns ingen bra metod för överlämning från grundskola till gymnasium. Ska information ges om elevens problem eller inte? Att börja gymnasiet utan tyngande förhandsinformation till lärarna kan betyda en nystart. Ungdomar får en chans att förändra en tidigare trist situation. Förhandsinfo kan påverka de vuxna till nackdel för eleven. -Tyvärr kan det också betyda att det dröjer längre innan vi lärare inser vilka svårigheter eleven har. Då dröjer det också längre innan han/hon får hjälp, konstaterar hon. De flesta eleverna på gymnasiet är självgående men en del kan ha sådana problem hemma att det påverkar skolarbetet vilket kräver särskild hjälp både i skolan och i hemmet. Det vanligaste är dock inlärningsproblem som skolan är van att hantera. berättar om Försöket, som startade då hon och en kollega hade många elever som inte klarade av skolan. Ungdomarna var inte alls motiverade, en del var oroliga och störde i klassen. Andra var skoltrötta och gick inte till skolan så ofta. - Vi insåg att vi måste arbeta på ett annat sätt, låta eleverna arbeta i egen takt och ge dem extra tid och särskilt stöd. Vi var inspirerade av och . Undervisningen ägde rum i ett hemklassrum med gamla möbler. Vi satsade på individuellt arbete, även i kärnämnena. Eleverna fick ansöka för att gå detta alternativa Barn- och ungdomsprogram. 24 ungdomar kom med . Andra året var det lika många – men därefter tog Försöket slut eftersom det inte längre fanns några pengar. Det som kostade var hemklassrummet och fler lärartimmar. och hennes kollega fick ringa och väcka och ibland också hämta storskolkare till skolan. De fick inblick i ungdomarnas förhållanden och kunde direkt ta tag i problemen. - Många av våra elever i Försöket hade aldrig klarat gymnasiet om de inte hade fått detta stöd, säger . Flera elever har valt fel Skolk är ett tydligt tecken på problem i skolan och/eller hemma. Dessvärre är det en del elever som upptäcker att de valt fel program. De inser att de borde välja om, men de som har gått på fel program har i så fall kvar i skolan. - Det orkar de inte med, konstaterar . När hon började som lärare gick av ungdomarna till gymnasiet och resten jobbade. går på gymnasiet därför att det just inte finns några jobb att få för ungdomar. -Det är behändigt att ha de unga här i skolan. Då skjuter samhället upp problemet till, konstaterar hon. Samhället behöver inte ordna med jobb eller andra aktiviteter för dessa ungdomar utan räknar med att skolan ska ta hand om dem. Vi håller koll på dem och om de hamnar snett har vi en organisation som tar hand om problemen: skolsköterskor, kurator, studie- och yrkesvägledare och tillgång till psykolog. Vi tar också kontakt med hemmet vid behov. Svårt med två halva språk Andelen ungdomar med invandrarbakgrund varierar . har ett fåtal i sin klass. Många är väldigt ambitiösa med det svenska språket men det är inte så enkelt att klara av. Även om elever talar bra är det inte alltid som de förstår ordens innebörder. I gymnasiets kursplan står det om förmåga att analysera och då behövs djup förståelse och kunskap om nyanser. De ungdomar som kommer till under sina tonår har präglats av hemlandets traditioner och tankesätt. De är till exempel vana vid stränga lärare och säger till läraren du ska bestämma. De blir förvirrade över beskedet att här bestämmer vi tillsammans. Att ha två halva språk är det allra svåraste. Därför är ungdomarnas hemspråk så viktigt. Om man har ett rikt ordförråd i det språk man växt upp med har man lättare att ta till sig det svenska språket. minns två pojkar som hade det väldigt svårt med svenskan. Skolan ordnade fram en person som förklarade ord och betydelser på pojkarnas hemspråk. Med hjälp av det egna språket lärde de sig svenska snabbare och bättre. Att bara slå i ett lexikon fungerar sällan. Det förutsätter att eleven har djup kunskap och förståelse i sitt hemspråk vilket inte alltid är fallet. Självklart är svenska skolans gemensamma språk, men hemspråket är mycket viktigt för att eleverna ska kunna lära sig god svenska. En positiv utveckling är att det är en större öppenhet om olika problem. Enligt är lärarna mer vaksamma och elever tvekar oftast inte att berätta för någon vuxen som de har förtroende för om något problem som berör dem själva eller en kamrat. har det blivit svårare för lärarna att uppfatta hur eleverna mår. Skälet är att gymnasieskolan har blivit en kursskola. Undervisningen består av kortare kurser och lärarna kommer och går. Förut undervisade lärarna i sina ämnen år . På korta kurser träffar läraren sina elever under en lektionstimme och då finns ingen tid att ta in hur eleverna mår. All kraft riktas in på att eleverna ska klara kraven för att få sina poäng. Skapa relationer med eleverna är något som återkommer i alla samtal och gäller förstås också . Hon har som mål- sättning att minnas vardagliga saker som elever har berättat – att pappa fyllt 50, att en syster är sjuk osv. – för att vid lägligt tillfälle fråga hur det gick. Ett sådant kort, spontant människosamtal är ett sätt att se eleven. Hon anser att det är tråkigt att det kommer så många ungdomar med inlärningsproblem till gymnasiet. De är inte utredda eller så finns det inga dokument som förbereder skolan på elevens problem. En del av problemen har kanske inte visat sig förrän i puberteten så även på högstadiet behöver man bra resurser för att möta dessa ungdomar. -Vi skulle inte behöva upptäcka så mycket om vi gör. Det bör finnas bättre stöd och uppbackning tidigare. Till exempel en lärarassistent i klassrummet hos lärare som undervisar barn i lägre åldrar. Det ska vara en person – gärna en barnskötare – som har kunskaper om hur barn fungerar. Lugnet i klassen kan behållas och de som behöver får mer hjälp. Varför en barnskötare? -De har kunskaper om barns utveckling, om pedagogik och vet hur stödet till barn med särskilda behov kan utformas, svarar . Eleverna på lärlingsprogrammet får jobba hårt. Övriga elever kan komma till sina lärare närsomhelst och be om hjälp när de inte förstår något i matte, engelska eller något annat. Lärlingarna har skoltid och full tillgång till lärarna bara . Men de flesta trivs bra och utvecklas positivt på sina praktikplatser. De som är ute på skolor blir ofta som assistenter och hjälper till med matteproblem, lästräning eller sitter med en elev som behöver lite extra hjälp. berättar om en lärling som fått en femteklassare, tidigare svag i matte, att numera uppskatta ämnet. Lärlingens självförtroende har växt. Skolan har regelbundna kontakter med lärlingarnas handledare. Man träffas oftare om det är något som inte fungerar, till exempel att lärlingen inte deltar i det hon/han ska göra, inte kommer – eller är orolig för något hemma. Då kan kurator eller psykolog kopplas in. Alla lärlingar får besök per termin. Däremellan har de teoriundervisning i sitt karaktärsämne. Det finns en organisation för samverkan inom skolan när det gäller ungdomar som behöver särskilt stöd: hålls två gånger per termin tillsammans med Elevhälsan (rektor, kurator, skolsköterska, studie- och yrkesvägledare, specialpedagog och undervisande lärare). Där upptäcks läs- och skrivsvårigheter, sociala problem eller bekymmer och man gör en analys av vad som ska göras. där föräldrar kan vara med. Vad ska förändras? Här diskuteras metod och pedagogik. Specialpedagoger utreder och tar olika kontakter. Klassföreståndaren har samtal med Elevhälsan , oftast då klassföreståndaren tar upp olika frågor. Däremellan går det alltid att få tag på någon i Elevhälsan. Utvecklingssamtal hålls en gång per termin med elev och föräldrar. Det är specialpedagogerna som utformar förslag till stöd och hjälp för unga med inlärningssvårigheter. Ofta handlar det om datorprogram och tekniska hjälpmedel. anser att också lärarna behöver specialpedagogens stöd: utbildning för att få tekniken att fungera i det dagliga arbetet i klassrummet. Vad behövs för att samverkan ska fungera med andra myndigheter? -Ja du, visste jag det skulle jag göra mig ett namn! Vi har kämpat för att få en länk mellan skolan, hemmet, och polisen, någon som kan vara en spindel i nätet. Det behövs en person som har hela bilden av hur det är för de elever som behöver mycket stöd och hjälp. Bland våra 4 000 elever på gymnasiet finns ett antal som behöver mycket hjälp, ibland också akut. Detta kan inte vi på skolan klara av. Vi hade en sådan kontaktperson , därefter hade skolan inte längre råd med en fortsättning. Han arbetade också med ett program för att träna bort aggressivt beteende (ART) och det fungerade bra. Denna spindel kan vara fritidsledare, socialpedagog eller liknande. Vi har alldeles för lite kontakt med andra myndigheter som har med våra elever att göra. Jag vet sällan om är inkopplad och jag tvekar att själv ringa upp. När vi vet om att eller någon annan myndighet försöker hjälpa en elev får vi sällan veta vad som händer. Vi uppmanar elever som vi vet har kontakt med att de ska be socialsekreteraren att ringa oss så att vi kan hjälpa till på bästa sätt. Det kan också skada eleven att skolan inte vet vad en annan myndighet har beslutat om. Ett exempel är en elev som blev fälld för bedrägeri. Han fick endast övervakning, detta för att han skulle kunna sköta skolan. Frivården kontrollerade ingenting och pojken kom inte alls till skolan. Det dröjde länge innan vi förstod vad som hade hänt. Ett samarbete handlade om en pojke vars pappa dog när pojken var . Enligt kulturen i det land som familjen kom från var sexåringen då mannen i familjen, vilket han hade svårt att bära. När han blev lite äldre började han med kriminalitet och droger. I skolan klarade han inte av att vara i en stor grupp och skolarbetet skötte han förstås inte alls. För att han skulle klara sig i livet satsade vi helhjärtat på att lära honom fungera i sociala sammanhang. Pojken började lita på oss, vågade vara sig själv och trivdes i klassen. efter det att han lämnat skolan har han kontakter kvar med kompisar och vi lärare träffar på honom då och då. -Det känns bra att skolan blev en positiv tid i hans liv och att vi kunde stötta hans utveckling! ser sitt och skolans uppdrag som att se till att eleven klarar skolan så bra som möjligt och blir en hel människa som mår bra. Att klara skolan är viktigast men de båda uppdragen hör ihop och är sammanvävda med varandra. Var går gränsen för ditt uppdrag? -När jag gjort allt som står i min makt. När jag har förmedlat kontakter med dem jag tror kan hjälpa eleven, till exempel sjukvården, eller något annat. Jag sätter min gräns och familj. Att sätta en tydlig gräns för lärarens ansvar skulle innebära att allmänheten inte kan ställa vilka krav som helst på oss. Det tycker jag man gör . Jag läste i tidningen om någon politiker som tyckte att lärare skulle gå ut på nätet, till exempel på Facebook, för att se efter vad eleverna har för sig. Det är ju helt absurt! Det kan inte vara vår sak att övervaka eleverna dygnet runt. Vilka förbättringar önskar du för skolans del? Att utredningen gör tydligt vad som ska förväntas av oss i skolan. Jag vill inte ha något önsketänkande utan åtgärder som är rimliga och kan genomföras. Vi behöver bättre möjligheter att samverka över myndighetsgränser. Vi behöver en person som kan hålla kontakt med olika myndigheter, tala och förstå olika fackspråk. Det skulle gagna elever som behöver mycket hjälp och även oss lärare. Det bör bli lättare att få elev- eller lärarassistenter som kan vara med i klassrummet när vi har elever som kräver mycket stöd. -Vi och borde arbeta tillsammans för att få helheten kring den unge att fungera. Men ingen driver frågan, säger , lärare på Individuella Programmet i . (Foto: .) är lärare på Individuella programmet på Bäckadalsgymnasiet i . Efter utbildningen till 1–7 lärare i svenska, SO och idrott arbetade han på i . Därefter byggde han upp skolverksamhet på ett behandlingshem för ungdomar, ett så kallat paragraf 12-hem där han arbetade . Därifrån var steget kort till Bäckadalsgymnasiets IV-program. har han varit lärare, dessutom har han arbetat ideellt inom idrotten. Som tränare i Wolley förde han ungdomslagen till tre i volleyboll. IV-programmet är en individanpassad utbildning avsedd för dem som saknar betyg från högstadiet i matematik, svenska eller engelska. Undervisning erbjuds också i andra ämnen. Eleverna är 16–. Flera elever behöver än och några deltar i programmet upp till . Undervisningen sker i små grupper och varje elev har sin egen studieplan. Åtta lärare (4 tjänster), män och kvinnor, undervisar i fyra klasser. går 40 elever på Bäckadalsgymnasiets IV-program. Vi återerövrar förtroendet för skolan -Jag är väldigt glad över utredningen om utsatta barn i skolan! Det finns ingen opinion för att barn med svårt utgångsläge ska få bättre möjligheter. hoppas vi på förbättringar. Det säger , lärare på IV-programmet på Bäckadalsgymnasiet i . Lärarlaget vet oftast redan när ungdomarna kommer vilka problem dessa har att tampas med. Ofta är det kuratorn på högstadiet som har rekommenderat det individuella programmet för att de som inte lyckats i ska få nya chanser.