sou · GYB375 · 2010-11-10 00:00:00 — – utbildning för jobb Erfarenheter försök med lärlingsutbildning 2010_SOU försätts S-format_sv.indd 1 SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. 2010_SOU register S-format.indd 1 Till statsrådet och chefen för Regeringen bemyndigade chefen för att tillkalla en kommitté med uppdrag att främja den arbetsplatsförlagda utbildning som bedrivs med stöd av förordningen (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. Vidare att utse tio ledamöter som företräder arbets- marknadens organisationer inom branscher som finns representerade i försöksverksamheten samt en ordförande och sekretariat åt kom- mittén. fastställdes kommitténs direktiv (dir. 2008:106, bilaga 1). Utbildningsministern förordnade Skol- verkets dåvarande generaldirektör , som ordförande för kommittén. förordnades följande tio personer som ledamöter och representanter för arbetslivets parter och bransch- erna: , Kommuner och Landsting, , , , Byggnads- industrins , , , , , , , samt , . ersattes genom beslut av från samma organisation. Dåvarande enhetschefen förordnades som huvudsekreterare och projektledaren som utredningssekreterare. Tre ledamöter har under andra verksamhetsåret (–) tillkommit i kommittén, nämligen , , som genom beslut har ersatt , Zenita , Kom- muner och Landsting, som genom beslut har ersatt samt , , som genom beslut har ersatt . ska vara ett rådgivande organ till försöks- verksamheten med gymnasial lärlingsutbildning, vilken startade . Kommittén ska främja den arbetsplatsförlagda utbildningen inom försöksverksamheten och kan därmed påverka den framtida lärlingsutbildningens kvalitet och innehåll. Kommittén, som har antagit namnet Nationella Lärlingskom- mittén, har under sitt andra verksamhetsår haft åtta sammanträden och genomfört två studieresor. har vidare anordnat tre konferenser om gymnasial lärlingsutbildning och har via sin hemsida tillhandahållit stödmaterial till skolhuvudmän och företag. Kommittén har också haft samråd med centrala arbetsgivar- och fackliga organisationer samt med olika branschorganisationer under utredningsarbetet. Arbetet har skett i nära samarbete med myndigheterna på utbildningsområdet, främst men också Skolinspektionen. Vidare har Kommittén haft samarbete med forskare och experter vid Lunds, och . Under det andra verksamhetsåret har kommittén haft fler direktkontakter med huvudmän och skolor samt inte minst med företag/arbetsplatser som deltar i försöksverksamheten. Till betänkandet har fogats ett särskilt yttrande av ledamoten , . får härmed överlämna sitt andra delbetänkande Gymnasial lärlingsutbildning - utbildning för jobb - Erfarenheter försök med lärlingsutbildning (SOU 2010:75). Kommitténs uppdrag och arbetsformer ......................... Utgångspunkter för kommitténs arbete................................. Metoder och arbetssätt............................................................ Lärling – ett begrepp med många tolkningar ......................... Externa kontakter och samråd ................................................ Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2010....... 2.1Företagsundersökningen – vad tycker företag och organisationer om gymnasial lärlingsutbildning .................... Metod, urval m.m. ........................................................ 2.2.4 Kritiska frågor och förslag avseende lärlingsråden..... Erfarenheter av arbetsplatsförlagd utbildning (APU)........... 2.4Skolinspektionens redovisning av Arbetsplatsförlagd Förekomsten av arbetsplatsförlagd utbildning................................ Den arbetsplatsförlagda utbildningens kvalitet............................... Betygssättning vid APU.................................................................... 2.5.2 Kvalitetssäkrad lärlingsutbildning i handeln ............... förslag om anställning.......................... Statsbidrags och ersättningsfrågor .......................................... Lärlingar på den framtida arbetsmarknaden................... Ungas etablering på arbetsmarknaden .................................... 3.1.1 Varför är den svenska ungdomsarbetslösheten så 3.1.2 Yrkesutbildningens anpassning till arbetslivet............ Småföretagens syn på arbetskraftbehov.................................. Reformerad gymnasieskola med lärlingsutbildning ............... Erfarenheter av hur utbildningen organiserats................ Förordningen om försöksverksamheten ..................... 4.1.2 Beslut om deltagande i lärlingsförsöket....................... 2009/2010 ...................................................................... 4.2.1 Onyttjade platser hos skolhuvudmännen - varför började inte alla elever?................................................. 4.2.2 Lärlingsrådens organisation och funktion................... Samrådsförfarande inklusive branschkontakter.......... Planering och förberedelser.......................................... Anskaffning av utbildningsplats .................................. Studie - och yrkesvägledning ........................................ 4.3.4 Samrådsorgan på nationell, regional och lokal Ekonomi och statsbidrag ............................................. Avtal med företag ....................................................... 4.3.7 Val av kursplaner under försöksverksamheten......... 4.4.1 Förfrågan om medverkan, bedömning av förutsättningar och motiv .......................................... Avtal och överenskommelser ..................................... Information och valprocess ....................................... 4.5.2 Ansökan om elevplats i gymnasieskolan, intagning på Nationellt program, urval och övergång till lärlingsplats ............................................ Utbildningskontrakt (med elev) ................................ 5.2.1 Övergång till och introduktion på arbetsplats.......... Elevstatus eller anställning ......................................... 5.2.3 Arbetstider, resor till arbetsplats ............................... 5.2.4 Fördelning av tid på lärlingsplats respektive tid i 5.2.5 Koppling mellan kursplaner och produktion på 5.2.6 Bedömning som grund för måluppfyllelse samt Handledare och handledarutbildning ........................ Kvalitetssäkring och uppföljning ............................... Ersättning till företag ................................................. 5.3.1 ........................Vem är elev på lärlingsutbildningen ? 6.1Regional samverkan mellan huvudmän och företag/branscher ................................................................... Jämnare könsfördelningen inom lärlingsutbildningen......... Behörighet för vidare studier................................................. Lärlingselever på Individuella program................................. Varför behövs en gymnasial lärlingsutbildning? Kvalitetssäkring av lärlingsutbildning................................... 7.3Gymnasial lärlingsutbildning – en alternativ väg inom Behov av tydligare struktur i lärlingsutbildningen............... Styrdokumenten ska kunna genomföras på arbetsplatsen... 8.3Handledarutbildning för alla företag som tar emot Etablering av ett Nationellt lärlingsråd................................. Nationellt kvalitetssäkringssystem för yrkesutbildning...... 8.6Ökat inflytande för arbetsmarknads- och Ersättning till företagen ......................................................... - en stor förbättringspotential........................ Slututvärdering av lärlingsförsöket tre..................... Fortsatt lärlingsutbildning inom det individuella Konsekvenser av våra förslag ..................................... Gällande bestämmelser och våra förslag............................... Konsekvenser för arbetsgivaren och arbetsplatsen.............. Konsekvenser för arbetsmarknadens parter......................... Konsekvenser för skolhuvudmän och skolor....................... Konsekvenser för elever ........................................................ Det fortsatta arbetet i lärlingskommittén..................... Källor och referenser ........................................................ Bilaga 3 Gymnasial lärlingsutbildning – vad tycker företag och organisationer?......................................................... Bilaga 4 Om lärlingsrådens funktioner ........................................ Bilaga 5 Erfarenheter av APU?..................................................... Bilaga 6 redovisning av statsbidraget för försöksverksamheten /2010........................ har fattat beslut om en reformerad gymnasieskola från /2012 där gymnasial lärlingsutbildning införs som en alternativ, parallell väg till yrkesexamen inom gymnasieskolans yrkesprogram. Yrkesutbildning ska erbjudas dels som skolförlagd utbildning, dels som gymnasial lärlingsutbildning med samma behörighetsregler och examensmål. Implementering av reformen är i full gång. Som en förberedelse inför reformen beslutade reger- ingen att starta en försöksverksamhet med gymnasial lärlings- utbildning med intagning som skulle kunna ligga till grund för utformningen av en permanent lärlingsut- bildning. tillsattes den Nationella lärlingskommittén med uppdrag att följa och stödja försöksverksamheten. Kommitténs uppdrag innebär att i första hand följa utvecklingen ur näringslivets perspektiv och se hur försöksverksamheten lever upp till arbets- marknadens behov. Under /2010 deltog nästan 7 000 elever i försöks- verksamheten, drygt hälften av dessa gick i fristående skolor. Majoriteten av huvudmännen som deltog var kommunala huvud- män. Den största huvudmannen var . De populäraste utbildningarna i båda årskurs 1 och 2 var bygg, fordon och handel & administration. Könsfördelningen inom hela försöks- verksamheten består av ungefär två tredjedelar män, som dominerar inom industri, el och energi. Kvinnorna dominerar inom utbild- ningarna barn- och fritid, omvårdnad och naturbruk. Könsför- delningen är jämnast på hotell och restaurangutbildningar. har totalt fördelat i extra stats- bidrag sedan försöksverksamheten startade . /2010 utbetalades till landsting och kom- munala huvudmännen. Till de fristående huvudmännen har utbetalats. I uppföljning 2009/2010 har huvudmännen redovisat hur de använt det extra statsbidraget. Samtliga huvudmän har i första hand använt statsbidraget till personalkostnader och elevkostnader. Dessa två kostnadsslag utgör tillsammans av statsbidraget. Det tredje kostnads- slaget skiljer kommunala och fristående huvudmän åt. De kom- munala huvudmännen har använt av bidraget till att ersätta de företag som deltar i försöksverksamheten medan de fri- stående huvudmännen i stället har använt bidraget till administra- tionskostnader. De fristående huvudmännen har använt av bidraget till att ersätta de företag som har tagit emot elever. Huvudmännen menar att bidraget har varit viktigt för att skolorna har kunnat inleda och genomföra försöksverksamheten. Lärlingsutbildning – en möjlig vinst för både skola, individ och företag Många företag, främst mindre, efterfrågar fler medarbetare med yrkesinriktad utbildning på gymnasienivå. Efterfrågan på yrkes- kunniga medarbetare finns inom flera sektorer och behoven har inte alltid kunnat täckas. har flera relevanta yrkesutbild- ningar haft svårt att fylla sina platser. Inom den specifika hant- verkssektorn, ej inräknat byggsektorn, finns ett stort behov av för- yngring och behov av nya medarbetare som kan räknas i tusental. Inom de traditionella hantverksyrkena finns även ett stort behov att kontinuerligt täcka upp för pensionsavgångar. Högre kvalitet (och status) samt ett innehåll anpassat till före- tagens behov är därför av avgörande betydelse för att få bättre matchning mellan tillgång och efterfrågan. Målen för utbildningen måste bli tydliga med ett starkt inslag av praktik och där de teor- etiska inslagen har en tydlig koppling till den valda yrkesinrikt- ningen. Lärlingsutbildning, med en stor del av utbildningen förlagd till en arbetsplats, kan då vara ett bra alternativ för många elever. När skolans lärare och handledaren på arbetsplatsen samarbetar mot samma mål blir sambandet mellan skola och arbetsliv tydligt. Införandet av en modern gymnasial lärlingsutbildning kan också ge en utbildning som är mera anpassad till arbetslivets behov. Framgången för gymnasial lärlingsutbildning kommer att bero på om det finns företag som vill utbilda. Därför måste förutsättning- arna bli gynnsamma för alla inblandade parter. Företagets hand- ledare måste få kunskaper om hur skolan arbetar och vilka mål som förväntas uppnås i utbildningen. Yrkeslärarna måste ges möjlighet till besök på företaget, och gärna till egen yrkespraktik. Bransch- erna och företrädare för det lokala arbetslivet ska ingå i ett lär- lingsråd tillsammans med skolans personal. Rådet ska ansvara för att kvaliteten i utbildningen upprätthålls. Rådet bör också vara del- aktig i att ta fram en företagsbank som underlättar samarbetet med skolan och matchningen mellan företag och lärlingar. Kommittén har gjort en riktad uppföljning till de före- tag som medverkar i lärlingsförsöket. Uppföljningen syftar dels till att kartlägga vilka företag och branscher som deltar(enkät), dels beskriva de medverkande företagen erfarenheter av försöksverk- samheten så här långt(djupintervjuer). Nio av tio av de arbetsplatser som har tagit emot gymnasiala lär- lingar är i huvudsak positiva till försöksverksamheten. Den enkät- och intervjuundersökning som låtit göra visar dock att företagens medverkan drivs och styrs av andra faktorer än de centralt fastslagna grundpelarna i lärlingsförsöket. De tre viktigaste drivkrafterna hos företag och organisationer som tar emot lärlingar är: rekryteringsbehov, ett lokalt samhällsengage- mang samt viljan att medverka till en utbildning som möter upp mot branschens och arbetslivets kompetenskrav. Frågor om ersätt- ning, lärlingsråd, branschkontakter och handledarutbildning spelar generellt sett en mindre roll för företagens beslut att delta i för- söket och påverkar endast i begränsad omfattning den dagliga utbild- ningen på arbetsplatserna. Den dagliga kontakten mellan handledare, lärare och lärling är desto mer avgörande för arbetsplatsernas upp- levelse av lärlingsutbildningen. Undersökningen visar också på en tydlig efterfrågan på mer ansvars- tagande från skolans sida att fortlöpande driva, planera, kommunicera, kvalitetssäkra och följa upp lärlingsutbildningen. I vissa fall andas undersökningens resultat en viss försiktighet och tacksamhet från skolans sida, för att arbetsplatserna ställer upp och tar emot en lär- ling. Tacksamheten tycks dock ofta leda till ett passivt förhåll- ningssätt från skolan. Många företag önskar en bättre kom- munikation och samverkan med skolan och inte minst en tydligare beställning, det vill säga en tydligare dialog om innehållet i den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen och dess relation till den skolförlagda. Krav på en framtida lärlingsutbildning Kvalitetssäkringen och uppföljningen av lärlingsutbildningen är helt avgörande för en likvärdig och rättssäker utbildning anpassad till styrdokumentens krav och arbetsmarknadens behov. Försöks- förordningen gäller enbart för försöksverksamheten och upphör successivt att gälla då den nya gymnasieskolan införs . En central fråga blir därför enligt kommittén bedömning vilken framtida reglering som fordras för att en gymnasial lärlings- utbildning med kvalitet ska kunna genomföras på arbetsplatser. En väl fungerande lärlingsutbildning förutsätter ett förarbete där kursplanens mål bryts ner till konkreta arbetsmoment som kan genomföras på arbetsplatser. Denna nedbrytning är en förutsätt- ning för en bra planering av utbildningen och för uppdelning av ansvar mellan skola och arbetsplats samt för den fortlöpande upp- följningen av lärlingens utbildning. Den kan också kunna tjäna som en utgångspunkt för arbetsplatsernas möjlighet att påverka utbild- ningens innehåll och bidra till att de olika arbetsmomenten ligger i linje med yrkeslivets behov och krav. Precis som utbildningen måste anpassas till varje enskild individs förutsättningar och behov behöver skolans kontakter anpassas till varje enskilt företags, organisa- tions och handledares behov, karaktär och verksamhet, vilket ställer krav på resurser. Kvalitetssäkringen bör dessutom omfatta välstruktur- erade och återkommande trepartssamtal mellan företrädare för skolan, handledare på arbetsplatsen och elever. Det finns också anledning att tydligare fokusera på det sociala ansvaret när eleverna kommer ut på arbetsplatserna. Många elever är inte vana vid de krav som ställs på en arbetsplats. Att skiljas från jämnåriga för att ensam ingå en miljö med övervägande äldre personer är inte heller alltid en lätt uppgift. mönstret med många avhopp finns det anledning att betona betydelsen av en mer genomtänkt introduktion av lärlingarna, bland annat med en mer omfattande skolförlagd period i början av utbildningen. Flera arbetslivsföreträdare har även uttryckt en önskan att eleverna borde få inleda med en mer allmänteoretisk och yrkesteoretisk period innan de kommer ut på arbetsplatserna. Lärlingsutbildningens kvalitet och elevernas villkor står och faller med handledarnas insatser. Det finns anledning att betona att handledning bör betraktas som en professionell insats som för- utsätter gedigen kompetens hos handledarna. Handledarutbild- ningen måste uppvärderas. Lärlingsutbildning är en kvalificerad och krävande utbildningsform som inte bara ställer krav på elever och medverkande arbetsplatser utan också i allra högsta grad på skolornas insatser. Systemet med uppfölj- ning och kvalitetssäkring kopplade till enskilda arbetsplatser, samt handledarutbildning, ställer stora krav på arbetstid, resurser och kompetens. Lärlingsutbildning ska inte uppfattas som en billigare utbildningsform. I våra samtal med företrädare för arbetslivet fram- kommer att skolorna ibland kan uppfatta lärlingsutbildning som en modell som ger möjligheter till besparingar. Ett sätt att motverka de incitament som kan finnas att utnyttja utbildningsformen på det sättet är att ge lärlingsråden ett större ansvar och befogenheter att också fatta vissa beslut om resursfrågor och medelstilldelning. I detta fortsatta utvecklingsarbete har arbetsmarknads- och bransch- organisationerna enligt kommitténs mening en mycket viktig roll att etablera hållbara strukturer och kommunicera gemensamma riktlinjer och kvalitetsprinciper. Frågan om hur de nationellt fastslagna strukturerna ska implementeras måste dock liksom utbildnings- systemet i övrigt hanteras lokalt eller regionalt för att bibehålla lär- lingsutbildningens styrka och drivkraft. Kommitténs överväganden och förslag (som presenteras i avsnitt 7 och 8) tar mot ovanstående bakgrund sin utgångspunkt i att skapa ramar och en tydligare struktur för gymnasial lärlingsutbildning för att garantera överensstämmelse med nationella styrdokument och en högre kvalitet i utbildningen. Vi föreslår därför följande: Behov av tydligare struktur i lärlingsutbildningen genom att skolans övergripande ansvar förtydligas Styrdokumenten måste brytas ned till utbildningsavsnitt som kan omsättas på arbetsplatsen - uppdrag till Handledarutbildning för alla företag som tar emot lärlingar Etablering av ett Nationellt lärlingsråd Nationellt kvalitetssäkringssystem för yrkesutbildningen Arbetsmarknads- och branschorganisationer bör ta större ini- tiativ och få mer inflytande Lärlingsråden - en stor förbättringspotential Slututvärdering av lärlingsförsöket - uppdrag till Fortsatt lärlingsutbildning inom det individuella programmet? 1Kommitténs uppdrag och arbetsformer 1.1Utgångspunkter för kommitténs arbete Gymnasieskolans grundläggande utbildning spelar en viktig roll som bas för arbetskraftsförsörjningen på nationell, regional och lokal nivå och hur utbildningen utformas är viktigt när det gäller ungdomars möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Riks- dagen fattade beslut om en reformerad gymn- asieskola att gälla från /2012 (2009/10:UbU3, prop. 2008/09:199). En lärlingsutbildning införs som en alternativ, parallell väg till yrkesexamen inom gymnasieskolans yrkesprogram. Yrkesutbildning ska erbjudas dela som skolförlagd utbildning, dels som gymnasial lärlingsutbildning. Behörighetsregler och examens- mål kommer att vara gemensamma för dessa utbildningar. Skol- verket, huvudmän och skolor är i full gång med implementering av reformen. Som en förberedelse inför reformen beslutade regeringen att starta en försöksverksamhet med gymnasial lärlings- utbildning med intagning som skulle kunna ligga till grund för utformningen av en permanent lärlings- utbildning. tillsattes den Nationella lärlingskommittén med uppdrag att följa och stödja försöksverksamheten En väl fungerande samverkan mellan skola och arbetsliv är en förutsättning för lärlingsutbildning i ännu högre grad än för annan arbetsplatsförlagd utbildning. I försöksverksamheten med gymn- asial lärlingsutbildning finns därför krav på att inrätta särskilda lär- lingsråd, som tilldelas viktiga uppgifter för samverkan. Det är viktigt att avnämarna får ett större inflytande över såväl utbild- ningens innehåll och mål som tillgången på utbildning i landet. I har länge, trots flera ansatser, funnits betydande brister när det gäller att etablera samarbete mellan gymnasieskolan och arbets- Kommitténs uppdrag och arbetsformer En tydlig ändring i positiv riktning markeras dock av de nationella programråden som just etablerats. De närmaste årens dramatiska minskningar i elevkullarna kommer att påverka förutsättningarna för all gymnasieutbildning inklusive lärl- ingsutbildningen. För vissa yrkesutbildningar finns en brist på sökande, medan det finns en överkapacitet när det gäller det totala antalet platser i gymnasieskolan. Ser man på detta problem efter program och inriktning blir bilden ännu mer komplicerad. Många branschorganisationer ser ett betydande matchningsproblem, då olika huvudmän utbildar fler elever än vad branschen kan anställa. Det kan då också, som flera branscher påpekat, bli en tydlig kon- kurrenssituation om en utbyggd lärlingsutbildning ställs mot en reducerad skolförlagd utbildning. Allt detta ställer frågan om en utökad samverkan mellan olika skolhuvudmän i fokus. En enskild kommun är , särskilt när det gäller yrkesutbildning, ett alltför snävt område för planering. Om utbildningen i gymnasieskolan ska kunna svara mot avnämarnas krav och kontinuerligt kunna utvecklas i takt med förändrade behov krävs insatser som avser samverkan inom större regioner och instrument för sådan samverkan. Den initiala arbetslösheten bland ungdomar är hög i jämfört med våra nordiska grannländer. En del av förklaringen till detta bedöms ibland vara att yrkesutbildningen i huvud- sakligen är förlagd till skolor, medan den i och genomförs som lärlingsutbildning där ungdomarna har en lärlings- anställning. Genom detta får de in en fot i arbetslivet som kan vara av stort värde vid kommande anställningar och de kommer också att ingå i vissa sociala skyddsnät. Det kan givetvis finnas flera samverkande faktorer, även utanför utbildningsområdet, till varför svenska ungdomar har svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. En gymnasial lärlingsutbildning med hög kvalitet kan bli en viktig resurs i detta sammanhang. Vi återkommer närmare till denna fråga i avsnitt 3. Nationella lärlingskommitténs huvuduppgift är följa och bedöma samt dra erfarenheter från den pågående försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning. Kommittén har därför vid sina kon- takter med arbetsplatser och huvudmän strävat efter att syste- Kommitténs uppdrag och arbetsformer