sou · GXB367 · 2010-01-01 00:00:00 — Chefen för en organisationsenhet har organisationsfrihet inom den organisationsstruktur som anges för enheten. Helikopterflottiljen är en av Försvarsmaktens organisationsenheter. Helikopterflottiljens verksamhet beskrivs närmare i 4 kap. I Försvarsmakten finns en insatsorganisation.13 utgörs av insatsförband och övriga förband. Med övriga förband avses förband med den lägsta beredskapen. Försvarsmaktens helikopterbataljon är ett insatsförband. Förbandets uppgifter och verksamhet beskrivs närmare i 4 kap. Varje insatsförband ska ha en förbandsmålsättning som benämns taktisk, organisatorisk och ekonomisk målsättning (TOEM). Chefen för insatsledningen fastställer förbandsmålsättningarna. Förvaltningen av insatsförband tilldelas vissa organisationsenheter.14 Helikopterflottiljen förvaltar insatsförbandet helikopterbataljonen och övriga insatta helikopterenheter.15 13Försvarsmaktens kärnverksamhet är att förbereda och genomföra insatser med insatsförband samt att utveckla, vidmakthålla och avveckla dessa förband. Omfattningen av övrig verksamhet ska fortlöpande ska prövas och avvägas mot kärnverksamheten. 14Cheferna för de organisationsenheter som förvaltar insatsförband, chefen för logistik, cheferna för teknikkontoren och chefen för anläggningsenheten ska stödja förbandscheferna. 15Tilldelningen anges i Försvarsmaktens insatsorganisationsplan. Försvarsmaktens uppgifter och organisation 3.5Flygvapnets ledning och organisation I detta avsnitt beskrivs flygvapnets ledning och organisation i de delar som berör myndighetens helikopterverksamhet. Flygvapeninspektören () är försvarsgrenens högsta företrädare. FVI har det övergripande ansvaret för den militära luftfarten inom försvarsmakten. FVI är tillika chef för den flygtaktiska staben och flygtaktisk insatsledare. Chefen för helikopterflottiljen är lokal företrädare för flygvapeninspektören i frågor som avser den militära luftfarten. 3.5.3Flygtaktisk stab (FTS) Den flygtaktiska staben (FTS) är den stabsdel inom högkvarterets insatsledning som utövar ledning och styrning på central nivå för militär luftfart som bedrivs inom Försvarsmakten. FTS utformar beställningar samt planerar och leder insatser och övningar. 3.5.4Försvarsmaktens flygoperatör (FMFO) Försvarsmakten är luftfartsmyndighet för militär luftfart, men är operatör, dvs. utövare av verksamhet styrd av Regler för militär luftfart (nedan).16 Förvarsmaktens flygoperatör (FMFO) ansvarar under produktionschefen för att myndighetens uppgifter 16 Inom den civila luftfarten har finns en tydlighet i skillnaden mellan myndighetsroll och operatörsroll. Myndigheten är kravställare, där kraven syftar till att reglera verksamheten på ett sådant sätt att liv och egendom skyddas och att verksamheten i övrigt sker i enlighet med nationella och internationella överenskommelser. Operatören ska för myndigheten visa att kraven uppfylls, varefter myndigheten utfärdar tillstånd för att bedriva den verksamhet som uppfyller kraven. Försvarsmaktens uppgifter och organisation som operatör inom det militära luftfartssystemet fullgörs.17 FMFO sammanhåller arbetet med den militära flygsäkerheten. FMFO ingår organisatoriskt i produktionsledningen från . Chefen för flygvapenavdelningen i produktionsledningen har tilldelats ansvaret och uppgiften att verka som flygoperatör inom det militära luftfartssystemet. Flygvapenavdelningens interna organisation framgår av figur 3.3 nedan. (se figuren nedan). Figur 3.3 Flygvapenavdelningens interna organisation Chefen för flygvapenavdelningen ansvarar för att det flygmaterielunderhåll som erfordras för genomförande av driften blir genomfört i enlighet med vad som anges i Regler för militär luftfart (RML). Ansvaret innebär att all flygtjänst och därtill hörande stödverksamhet i form av bibehållande av kontinuerlig luftvärdighet (inklusive flygmaterielunderhåll), stridsledning samt upprätthållande av sambands- och informationssystem ska ytterst övervakas och styras av flygoperatören då det gäller flygsäkerhetspåverkan, 17 FFS 2009:2, Försvarsmaktens föreskrifter med arbetsordning för Försvarsmakten (FM ArbO). Försvarsmaktens uppgifter och organisation s.k. operationella ansvaret. Ansvaret utövas under såväl förbandsproduktion som under insats. Ansvaret utövas i tillämpliga delar under förbandens och förmågornas utveckling, anskaffning, vidmakthållande samt avveckling. Den operativa ledningen, dvs. utveckling och utnyttjande av försvarsförmågor, under förbandsproduktion respektive insats utövas av de organisationsenheter som har detta ansvar. Inom denna ram har flygoperatören uppgiften att övervaka och styra flygsäkerhetsfrågor. Flygsäkerhetssektionen har som uppgift att identifiera flygsäkerhetsrisker inom myndighetens militära luftfartsverksamhet. Detta görs genom att följa upp verksamheten samt genom att samla in och analysera avvikelserapporter inom olika system.18 Sammanställningar, analyser och information sprids i syfte att förbättra säkerheten och att vara ett beslutsstöd till berörda chefer. Flygsäkerhetssektionen har återkommande möten med bl.a. helikopterflottiljen för att diskutera flygsäkerhetsfrågor. 3.5.6Luftstridsskolan (LSS) Luftstridsskolan (LSS) är flygvapnets gemensamma för utveckling och utbildning inom flygvapnet. LSS bedriver på uppdrag av högkvarteret utveckling av materiel, metoder och förband som är verksamma inom luftarenan. En annan viktig uppgift är insatser och beredskap. I LSS finns tre flygvapengemensamma skolor: Flygbefälsskolan (FBS) Flygskolan (FlygS)19 Stridslednings- och luftbevakningsskolan (StrilS)20 18Flygsäkerhetsrisker av teknisk karaktär handläggs i samverkan med FMV. 19FlygS finns på Malmens flygbas i . Skolan utbildar Flygvapnets blivande stridspiloter. 20StrilS är flygvapnets stridslednings- och luftbevakningsskola. Skolan utbildar elever på officersprogrammet, specialistofficersprogrammet och värnpliktiga. Man genomför också yrkes- och befattningskurser för officerare och teknisk personal. Grunden för utbildningen är personal i bland annat incidentberedskap och förbandsproduktion. SOU 2009:67 Försvarsmaktens uppgifter och organisation Flygbefälsskolan är gemensam för flygvapnet. Skolan har fyra huvuduppgifter: kurser för personal i flygtjänst personaluppföljning för flygande personal ge ut utbildningsanvisningar för flygtjänst följa upp flygtjänst och ledning av flygtjänst på förband Kurser för personal i flygtjänst är den huvudsakliga uppgiften för FBS. All personal som har någon typ av flygtjänst utbildar sig vid FBS vid ett eller flera tillfällen.21 FBS handlägger ärenden om tillsättning av chefer i flygtjänst på flottiljerna, exempelvis divisionschefer och flygchefer. FBS har även i uppdrag att göra uppföljning av flygande personal från anställning till pension vad gäller utbildning och kompetensutveckling. Inom Försvarsmakten avser arbetsmiljö- och verksamhetssäkerhetsarbete myndighetens förmåga att hantera risker vid all verksamhet så att författningsenliga krav på arbetsmiljö och säkerhet för personal samt kraven på säkerhet för tredje man, yttre miljö och egendom uppfylls. Verksamhetssäkerheten ska motverka risken för olyckor och skador på personer, materiel och miljö. Verksamhetssäkerheten indelas i militär marksäkerhet, militär sjösäkerhet och militär flygsäkerhet. Överbefälhavaren är i egenskap av myndighetens chef ytterst ansvarig för arbetsmiljön i Försvarsmakten.22 Överbefälhavaren har även ansvar för den militära flygsäkerheten inom territorium och för flygsäkerheten för svensk militär luftfart utomlands. Chefen för ledningsstaben, produktionschefen och insatschefen är centrala verksamhetsutövare och ansvarar för verksamhetssäkerhet och har skyddsansvar enligt arbetsmiljölagen, vilket omfattar arbetsmiljö- och säkerhetsuppgifter inkluderande säkerhet för miljö, informationssäkerhet och materiell säkerhet. 21Eleverna är divisionschefer, flygchefer, flygsäkerhetsofficerare eller instruktörer. 22I arbetsmiljölagen (1977:1160) finns grundläggande föreskrifter om arbetsmiljön. Försvarsmaktens uppgifter och organisation Produktionschefen har till uppgift att samordna verksamhetsutövningen samt arbetsmiljö- och verksamhetssäkerhetsarbetet i hela Försvarsmakten och vara ansvarig företrädare för detta arbete. Personaldirektören och Försvarsmaktens flygoperatör ska stödja produktionschefen i arbetet. Produktionschefen får besluta om inskränkningar i verksamheten som föranleds av händelser eller bedömningar av flygsäkerhet. Chefen för säkerhetsinspektionen är enhetschef i högkvarteret och lyder direkt under myndighetsledningen avseende eget ansvarsområde. Chefen för säkerhetsinspektionen leder och fördelar arbetet på säkerhetsinspektionen, bl.a. vad avser prioritering av och fördelning av ärenden inom enhetn. Chefen för säkerhetsinspektionen har till uppgift att inspektera och öva tillsyn över verksamhetssäkerheten, bl.a. militär flygsäkerhet, och myndighetens systematiska arbetsmiljöarbete.23 I uppgifterna ingår även att besluta regelutveckling för flygsäkerhet, genomföra till vissa delar tillsyn inom angivna områden, lämna stöd inom arbetsmiljö- och säkerhetsområdet, genomföra kontroll av systematiskt arbetsmiljöarbete på organisationsenheterna, företräda Försvarsmakten gentemot . Inom säkerhetsinspektionens ansvarsområde faller även bl.a. ansvar för regelverk och föreskrifter,24 protokoll efter tillsyn vid myndig- 23Chefen för säkerhetsinspektionen förordnas av regeringen. SäkI, RML. Försvarsmaktens uppgifter och organisation hetens förband, skolor och centrum och de delar av den privata industrin som ingår i det militära luftfartssystemet, olika typer av luftvärdighetsvärdighetsdokument för myndighetens luftfarkoster och avvikelsehantering. Den militära flyginspektionen (FLYGI) är en sammanhållen flygsäkerhetsenhet som organisatoriskt finns i säkerhetsinspektionen i högkvarteret. Inspektionen leds av Försvarsmaktens flygsäkerhetsinspektör ().25 Chefen för den militära flyginspektionen (FLYGI) är avdelningschef i säkerhetsinspektionen. FSI fattar beslut i luftfartsärenden. Stabsfunktionen FLYGI svarar för erforderlig faktainsamling och beredning av ärenden. Rollen som FSI och C FLYGI kan innehas av en och samma person. utarbetar och förvaltar de bestämmelser som behövs avseende säkerheten inom militär luftfart. Dessa bestämmelser publiceras i Regler för militär luftfart (RML) (nedan), som fastställs av chefen för säkerhetsinspektionen. 3.7Regler för militär luftfart Enligt 15 kap. luftfartslagen (1957:297) gäller endast vissa delar av luftfartslagen för militär luftfart. I 143 § luftfartsförordningen (1986:171) finns en motsvarande bestämmelse som i sammanfattning säger att om inget annat sägs i luftfartsförordningen gäller förordningen inte för militär luftfart. Regler för militär luftfart Försvarsmakten har beslutat föreskrifter för militär luftfart. Föreskrifterna kungörs i Regler för militär luftfart (RML).26 Föreskrifterna gäller i formell mening endast verksamheten i Försvars- 26Försvarsmaktens föreskrifter (FFS 1997:15) för militär luftfart. Försvarsmaktens uppgifter och organisation De tillämpas dock även av . Vidare tillämpas de av när det gäller den militära luftfart som företaget bedriver inom ramen för det militära luftfartssystemet. Företaget har medgivits inträde i detta system eftersom företaget har en auktoriserad design-, produktions- och flygunderhållsorganisation samt en auktoriserad flygoperativ verksamhet som även innefattar provflygverksamhet. Dessutom tillämpas föreskrifterna på andra civila flygunderhållsorganisationer och leverantörer av luftfartsprodukter inom och utom . RML består av flera delar, och till grund ligger Regler för Militär Luftfart – Grunder (RML-G). RML har beslutats av chefen för säkerhetsinspektion . Därefter har RML kontinuerligt vidareutvecklats och uppdaterats.27 I RML anges de minimikrav som ska uppfyllas i samband med att Försvarsmakten genomför sina uppgifter inom det militära luftfartssystemet i ett livscykelperspektiv. Det innebär hela kedjan från specifikation av försvarssystem med ingående materielsystem via utveckling, certifiering och produktion av materielsystem, förbandsproduktion, drift och vidmakthållande till avveckling av ingående förband och system. beslutade regeringen en lagrådsremiss om en ny luftfartslag. Detta ärende bereds inom . En proposition förväntas . Parallellt med detta utarbetar en arbetsgrupp inom förslag till en ny författningsreglering av statsluftfarten, dvs. militär luftfart och annan luftfart för statsändamål. Även i denna fråga förväntas förslag . 27 Till skillnad från lagstiftningen om civil luftfart definierar RML begreppen militär luftfart och det militära luftfartssystemet. Bestämmelserna i är skrivna så att de även kan omfatta sådan verksamhet som en enskild bedriver. Dessutom tillämpas RML på samtliga verksamhetsutövare inom det militära luftfartssystemet. Det gäller således även utanför Försvarsmakten och även utanför gränser. RML är föremål för kontinuerlig utveckling och anpassas efter de behov som verksamheten och luftfartssäkerheten för det militära luftfartssystemet kräver. Helikopterflottiljen är under fortsatt organisatorisk, personell och materiell uppbyggnad. Helikopterflottiljen har begränsningar i förmågan att utveckla och vidmakthålla HKP 4-systemet. Ett vidmakthållande av HKP 4-systemet medför att resurser måste omprioriteras från andra helikoptersystem vilket allvarligt kommer att påverka den av statsmakterna tidigare beslutade utvecklingen av förmåga i helikoptersystemen. Helikopterflottiljen utbildar och vidmakthåller insatsförband för nationella och internationella insatser. I detta kapitel lämnas en översiktlig beskrivning över helikopterflottiljens utveckling, organisation, uppgifter och personalläge. Vidare lämnas en översiktlig beskrivning av insatsförbandet helikopterbataljonens utveckling, uppgifter och organisation. Beskrivningen är avgränsad till de delar som berör frågan om förutsättningar för ett vidmakthållande av HKP 4-systemet. Utredningen avser att – i enlighet med utredningsdirektiven – i slutbetänkandet återkomma med en fördjupad analys av vilka krav som den framtida helikopterverksamheten ställer på organisation och dimensionering av verksamheten. 4.2Helikopterflottiljens utveckling och tidigare organisation I detta avsnitt redogörs översiktligt för helikopterflottiljens utveckling och tidigare organisation. Vidare lämnas en översiktlig beskrivning över helikopterflottiljens nya organisation, som den ser ut . 4.2.2Helikopterflottiljens utveckling, m.m. Försvarsmakten har använt helikoptrar i verksamheten . Helikoptrarna anskaffades från början för uppgifter inom de olika försvarsgrenarna, dvs. armén, flygvapnet och marinen. Efter att en utredning redovisats för regeringen fastslogs i Försvarsmaktens regleringsbrev för att Försvarsmakten skulle förbereda inrättandet av en helikopterflottilj. Syftet var främst att få samordningsvinster avseende produktionsledning, materielanskaffning, reservdelsförsörjning, utbildning, studier och utveckling samt prov och försök av ny materiel. organiserades helikopterflottiljen enligt den nya organisationen. Helikopterflottiljens organisation utgjordes av en flottiljstab samt helikopterbataljon (1. helikopterbataljonen), helikopterbataljon (2. helikopterbataljonen), helikopterbataljon (3. helikopterbataljonen) och Östgöta helikopterbataljon(4. helikopterbataljonen). föreslog Försvarsmakten i ett underlag till regeringen ett flertal förbandsnedläggningar. beslutade att den föreslagna nya organisationen skulle vara genomförd till . För helikopterflottiljens del innebar beslutet att förbandet reducerades till två bataljoner, , som fick ansvar för verksamheten både på ost- och , och Östgöta Helikopterbataljon, som i princip behölls oförändrad, samt en mindre förbandsenhet i , senare benämnd som helikopterskvadron. Beslutet innebar att Helikopterbataljon lades ned. Genom den nya organisationen underställdes helikopterflottiljen den nyinrättade operativa insatsledningen i högkvarteret och blev där en fjärde försvarsgren, sidoordnad med armén, marinen och flygvapnet. Helikopterflottiljen tvingades av resursskäl lämna flygräddningsverksamheten (FRÄD) i och , och denna överfördes efter konkurrensupphandling till en civil operatör . Av samma skäl överlämnade helikopterflottiljen även ambulanshelikopterverksamheten i , som också övertogs av en civil operatör. ändrades ledningsförhållandena och helikopterflottiljen fördes in som en flottilj i flygvapnet och underställdes flygvapeninspektören. blev helikopterflottiljen åter föremål för omorganisation. Flottiljchefen med stab övertog, i enlighet med Reglerna för militär luftfart, nu direkt ledningen över förbandsenheterna. 4. helikopterbataljonen avvecklades helt som egen organisationsenhet. blev divisionerna och kompanierna på Malmen underställda flottiljstaben. Förbandsbeteckningen ändrades till skvadroner. Genom försvarsbeslut togs åter beslut om förändringar av helikopterflottiljen. Förbandet omorganiserades till två huvudorter, (helikopterflottiljen) och (3.helikopterskvadronen). En begränsad verksamhet kvarstannade vid 1. helikopterskvadronen, som flyttades till , och vid 5.helikopterskavadronen. Beslutet innebar att 1. helikopterskvadronen i och 2. helikopterskvadronen på avvecklades . upphörde uppdraget att upprätthålla sjöräddningsberedskap för på baseringarna på , och . Ansvaret för denna verksamhet övertogs successivt av , som upphandlade verksamheten till dessa platser från en civil operatör. Därefter flyttade 5. helikopterskvadronen sin verksamhet till sin nya bas i . Figur 4.1 Översikt över helikopterflottiljens organisationsförändringar –2007 Av figur 4.1 ovan framgår de organisatoriska förändringarna av helikopterverksamheten –2007. Helikopterflottiljen var tidigare en matrisorganisation som administrativt leddes av flottiljchefen gentemot skvadroncheferna i Kallax, och . Verksamhetsmässigt leddes flyg- och underhållstjänsten under flottiljchefen av en flygenhet och en flygunderhållsenhet direkt mot samtliga divisioner och flygunderhållskompanier oavsett verksamhetsort. Flygchefen var därigenom chef för den flygande personalen och teknisk chef var chef för den tekniska personalen. Flygchefen ledde flygenheten och flygtjänsten inom helikopterflottiljen samt vid helikopterenheter i utlandsstyrkan. med de organisatoriska förändringarna pågick ett arbete med att ta fram ett gemensamt verksamhetstillstånd för helikopterflottiljen. reglerade fyra interimistiska verksamhetstillstånd verksamheten vid helikopter- flottiljens fyra verksamhetsställen. I samband med omorganisationen fick helikopterflottiljen ett gemensamt interimistiskt verksamhetstillstånd att gälla tills vidare. Helikopterflottiljen fick på grund av kvarstående brister inte något permanent verksamhetstillstånd förrän . Under utredningsarbetet har observerats att de upprepade omorganisationerna av helikopterflottiljen har haft påverkan på flygsäkerheten i helikopterverksamheten. Frågan om förutsättningarna för ytterligare organisationsförändringar med anledningen av HKP 4-systemets eventuella vidmakthållande behandlas i kapitel 6. 4.2.3Helikopterflottiljens organisation och uppgifter, m.m. omorganiserades helikopterflottiljen på nytt. 2. helikopterskvadronen sätts upp på Malmen som 5. helikopterskvadronen på avvecklas som egen skvadron och förs in under 3. helikopterskvadronen. Orsaken till organisationsförändringen är att helikopterflottiljens organisation ska uppfylla de rekommendationer som och den s.k. lämnat med anledning av inträffade haverier i helikopterverksamheten (se kapitel 6). Vidare införs Försvarsmaktens Flygoperatör (FMFO), vilket kräver justeringar i organisationen för att säkerställa att kraven på flygsäkerhet uppfylls. Helikopterflottiljen har dessutom själv konstaterat att den matrisorganisation man levt i var ineffektiv och gav otydliga lednings- och lydnadslinjer. Av figur 4.2. nedan framgår helikopterflottiljens organisation och basering . Figur 4.2 Helikopterflottiljens organisation Källa: Försvarsmakten. Från består helikopterflottiljen av en flottiljstab och tre helikopterskvadroner, två insatsenheter, en utbildningsenhet, en hemvärnsgrupp och en garnisonsenhet. Helikopterverksamheten bedrivs med basering på Malmen (), Kallax (), och ()/(). Viss utbildning bedrivs även på . Helikopterflottiljen har sin huvudbas på Malmen, där flottiljstaben, 2. helikopterskvadronen, särskilda helikoptergruppen (SHG), utbildningsenheten, livgrenadjärgruppen och garnisonsenheten är grupperade. Helikopterflottiljen är en linjeorganisation som leds av flottiljchefen. Flottiljchefen har det övergripande ansvaret för att verksamheten bedrivs med hög verksamhetssäkerhetsnivå. Chefsstödet utgörs av funktionsföreträdare som leder flygsäkerhetsarbetet inom helikopterflottiljen. Funktionsföreträdarna ska i ett långsiktigt perspektiv stödja flottiljchefen i dennes uppgift med att skapa balans mellan uppgifter och resurser med syfte att generera förutsättningar för utvecklingen av insatsförbandet helikopterbataljonen.1 Funktionsföreträdarna ska genom sitt arbete möjliggöra att verksamhetsmålen kan nås med hög verksamhetssäkerhetsnivå. Funktionsföreträdarna ska även utöva det ansvar som åligger lokala företrädare för Försvarsmakten flygoperatör (FMFO) i enlighet med Verksamhetsledning för militär luftfart.2 Den lokala flygchefen ansvarar för att flygtjänsten vid helikopterflottiljen uppfyller kraven på verksamhetssäkerhet. Chefen för flygunderhåll ansvarar för flygunderhållstjänsten vid flottiljen. Kvalitetsutvecklingschefen ansvarar för att utveckla verksamhetsledningssystemet och genomföra internrevisioner. Risk Manager leder funktionen riskhantering inklusive riskanalys avseende verksamhetssäkerhet. Risk Manager svarar också för analys och sammanställning avseende inkommande riskanalyser och orienterar flottiljchefen fortlöpande om detta, samt svarar för utvärdering i samband med olyckor. Flygsäkerhetsofficerarna vid flottiljen stödjer arbetet med flygsäkerheten vid förbandet. Vid helikopterflottiljen finns även en stabsenhet som bereder ärenden och tar fram beslutsunderlag för flottiljchefen. Stabsenheten ansvarar för samordning och prioritering av helikopterflottiljens verksamhet med syfte att skapa och bibehålla balans mellan tilldelade uppgifter och resurser, m.m. 1. helikopterskvadronen är grupperad på Kallax. På skvadronen opereras . Den huvudsakliga uppgiften är att upprätthålla militär flygräddning (FRÄD) för flygverksamheten i den norra regionen till och med . Skvadronen stödjer även 3. helikopterskvadronen i arbetet med uppsättandet av en 1Funktionsföreträdarna som ingår i chefsstödet är lokal flygchef, chef flygunderhåll, lokal chef sambands- och informationssystem, lokal chef militär flygplats och lokal kvalitetschef. 2Verksamhetsledning för militär luftfart inom Försvarsmakten (VML) (utgåva 090701). helikopterenhet med förmåga till medicinsk evakuering till insatsen i (ISAF). Helikopterskvadronen har i uppgift att vidmakthålla följande förmågor: 2.helikopterskvadronen är grupperad på Malmen. På skvadronen opereras och samt även . Helikopterskvadronen har i uppgift att stödja Luftstridsskolan (se kapitel 3) i utvecklingen av Försvarsmaktens nya helikoptersystem. Skvadronen stödjer även 3. helikopterskvadronen i upprättandet av en helikopterenhet till NBG 11 samt stödjer den särskilda helikoptergruppen (SHG). Skvadronens verksamhet har en markoperativ tyngdpunkt. Helikopterskvadronen har i uppgift att vidmakthålla följande förmågor: 3. helikopterskvadronen är grupperad på . Skvadronen har ett detachement grupperat på . På opereras och samt även . Detachementet på opererar . Skvadronen har huvudansvaret för uppgiften att sätta upp helikopterenheten till insatsen i (ISAF) och helikopterenheten för NBG 11. Avsikten är att skvadronen även ska utgöra basen för de uppgifter som syftar till att stödja sjöstridskrafterna.