sou · GXB379d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Sammanfattningsvis framgår det att av de 32 kyrkliga instanser som besvarat utredningens förslag beträffande begravningsclearing tillstyrker 16 instanser utredningens förslag, medan nio instanser avstyrker och sju ställer sig tveksamma till utredningens förslag. tillstyrker att huvudmännen och deras representanter ges större inflytande vid fastställande av taxan. konstaterar man att kostnaderna för framtagande av underlag bör läggas på staten och inte på huvudmännen. begravningsbyråers förbund anser att det behövs förändringar när det gäller kostnaden för bärningen av kistan till graven i samband med begravningsceremonin. Fonus föreslår att systemet med begravningsclearing vidgas till att även omfatta bärning i samband med begravningsceremonin. Föreningen är positiv till att clearingsystemet bibehålls. är positiv till de förslag som utredaren lämnar. stöder förslaget att clearingtransaktioner mellan huvudmän inom en kommun ska upphöra samt att det ska framgå i begravningsförordningen att Kammarkollegiet utfärdar allmänna råd om tillämpningen av taxan. Av de instanser som lämnat spontana remissvar i frågan ställer sig följande positiva till utredningens förslag: Begravningsombudet i , , , stifts församlingsförbund och . Följande instans som lämnat spontant remissvar i frågan ställer sig negativ till utredningens förslag: Västra Tunhems kyrkliga samfällighet (som menar att frågan om clearing måste avvakta tills utjämningen av begravningsavgiften genomförts). Betänkandets förslag i sammandrag: I begravningsförordningen införs rättsliga definitioner av kistgravplats, urngravplats, kolumbarium och urnmur, kistmur, minneslund, kistminneslund, askgravlund samt askgravplats. Av definitionerna framgår bl.a. om upplåtelsen sker med gravrätt eller inte. Begreppet begränsad gravrätt införs i begravningslagen. Det är fråga om en gravrätt som upplåts med de begränsningar av gravrättsinnehavarens rättigheter och skyldigheter som framgår av begravningslagen. Begränsningarna gäller rätten att bestämma över gravanordningen och gravplatsen samt skyldigheten att sköta gravplatsen. Motsvarande regler som gäller för aska som har gravsatts i en urnmur eller i ett kolumbarium när gravrätten har upphört ska gälla även för stoft som har gravsatts i en kistmur. Vid gravsättning av stoft i en kistmur gäller särskilda regler, bl.a. vad avser den kista som används. En bestämmelse om rätten att ansöka om att återfå en gravrätt som har återlämnats införs i begravningslagen. Det klargörs också att den s.k. fredningstiden, dvs. upplåtarens skyldighet att behålla gravplatsen under från den senaste gravsättningen, även gäller i de fall ett återlämnande av gravrätten sker av gravrättsinnehavaren. Vissa ytterligare bestämmelser om minneslundar, kistminneslundar, askgravlundar och askgravplatser införs i begravningsförordningen. I bestämmelserna regleras bl.a. vissa frågor om närvarorätt vid gravsättningen samt upplåtarens skötsel- och underhållsansvar. Vidare regleras rätten till namnuppgifter vid gravplatsen för askgravlundar och askgravplatser. Det införs även en skyldighet för upplåtaren att utfärda ett bevis över gravsättning i minneslund, kistminneslund och askgravlund. I samband med väsentliga förändringar av en minneslund, kistminneslund eller askgravlund införs en skyldighet för upplåtaren att på lämpligt sätt informera om förändringen och bakgrunden till denna. Sammanfattningsvis framgår det att av de 47 remissinstanser som besvarat utrednings förslag rörande begrepp inom begravningsverksamheten tillstyrker 29 instanser utredningens förslag, medan fyra instanser avstyrker och 14 ställer sig tveksamma till utredningens förslag. Ytterligare redovisning återfinns i sammanfattningens avsnitt 14 om författningsförslagen. Hovrätten för anser att definitionerna bör flyttas från förslaget till förordning för att i stället infogas i lagförslaget (jämför s. 230 i betänkandet). Eftersom begreppen utgör ett viktigt moment i lagen bör de även definieras i lagen. Enligt hovrättens uppfattning är begreppet gravskick mindre väl valt. Detta begrepp leder enligt vedertaget språkbruk till tanken på i vilket tillstånd en grav är, t.ex. att graven är ovårdad och därmed i ett dåligt skick. I brist på bättre alternativ förordar hovrätten att uttrycket gravsättningsformer i stället används. Begreppet kistgravplats förslås ersättas med formuleringen med plats för ett eller flera stoft i eller utan kista. Hovrätten anser vidare att ett förtydligande bör göras med innebörden att förvaring av en kista i en kistmur kan bryta mot gravfriden (s. 224 f.). Hovrätten ifrågasätter om ett återfående av återlämnad gravrätt kommer att ha en sådan omfattning i praktisk tillämpning att en rättslig reglering är påkallad. Samtliga länsstyrelser har avstått från att yttra sig i frågan. välkomnar en ordning som ger den ökade mångfalden inom begravningsväsendet en rättslig reglering. anser att utredningens förslag på vilka gravskick som ska tillåtas inte är tillräckligt väl utrett. Man anser vidare att utredningen i samband med begreppsdefinitionerna inte klart skiljer mellan vad som är gravanläggningar och vad som är gravskick. De exempel på redan använda begrepp som definieras som gravskick täcker inte in de varianter som redan används , framhåller man. tror att det finns behov av många fler nya typer av gravanläggningar än de som tas med i utredningsförslaget. Kommunen välkomnar utredningens förslag till ny upplåtelseform benämnd begränsad gravrätt. Kommunen anser dock att denna nya upplåtelseform borde ges en mer flexibel definition. Upplåtaren borde via ordningsregler för gravkvarter få fastställa de exakta reglerna. Kommunen anser att det av begravningslagen på ett bättre sätt bör framgå att även den nya upplåtelseformen begränsad gravrätt innefattas när det i lagen står gravrätt. Man anser vidare att det av författningstexterna också måste framgå att det som regleras för askgravplatser även gäller öviga upplåtelser med begränsad gravrätt, t.ex. nischer i kolumbarier eller urn- och kistmurar. Kommunen stöder utredningens förslag att regler införs för intyg om gravsättning inom gravanläggningar där gravsättning sker utan gravrätt. har inget att erinra mot utredningens förslag i denna del. välkomnar utredningens förslag till definition av gravskick liksom skyldigheten att utfärda bevis vid gravsättning utan gravrätt. Eftersom utredaren låter bli att föreslå någon reglering av ordningsföreskrifter i en minnes/askgravlund menar stiftet att någon reglering inte heller bör ske vad gäller informationsverksamheten. menar att begreppet asklund bör behållas och inte ersättas av uttrycket askgravlund. anser att de nya gravskick som vuxit fram kan behöva regleras rättsligt. stift noterar med tillfredsställelse att några tidsangivelser inte görs vad gäller utfärdande av bevis över gravsättning i minneslund, kistminneslund eller askgravlund. När det gäller nedgrävning av aska i askgravlund anser stiftet att även detta ska ske utan närvaro av anhöriga. Begravningsförordningens § 13 c bör således kompletteras med en bestämmelse om att detta kan ske utan närvaro av anhöriga. har inga invändningar mot förslagen. stift ser med tillfredställelse på att använda begrepp nu tydligt definieras. anser att behovet av att reda ut de olika begreppen i begravningsverksamheten är lätt att förstå eftersom det är avgörande att man talar samma språk i känsliga frågor. tillstyrker utredningens förslag. stift tillstyrker utredningens förslag. kyrkliga samfällighet tillstyrker förslaget till definition av gravskick liksom införandet av en skyldighet att utfärda bevis vid gravsättning utan gravrätt. Däremot ställer man sig tveksam till förslaget om informationsskyldighet vid förändring av minneslund eller askgravlund. kyrkliga samfällighet ser positivt på att begreppet och syftet med begränsad gravrätt förs in i såväl begravningslagen som begravningsförordningen och därmed får en rättslig definition. Däremot tycker man inte att några definitioner av de olika gravskicken och gravanläggningarna, som föreslås i utredningen, ska införas i begravningsförordningen. kyrkliga samfällighet tillstyrker utredningens förslag när det gäller införandet av begränsad gravrätt i begravningslagen, men avstyrker förslaget om att föra in en rad nya begrepp för gravskick i begravningsförordningen. kyrkliga samfällighet lämnar en rad definitionsförslag som enligt deras uppfattning skulle undanröja eventuella missförstånd. Man anger däremot inte närmare var dessa skulle föras in, varför de utesluts i denna sammanställning. kyrkliga samfällighet har inget att erinra mot förslaget. kyrkliga samfällighet har inget att invända mot utredningens förslag. Lunds kyrkliga samfällighet tillstyrker utredningens förslag att de nya gravskick som har vuxit fram (t.ex. askgravlund och askgravplats) definieras rättsligt. Bollnäs-Ovanåkers kyrkliga samfällighet är mycket positiv till förslaget att rättsligt reglera begreppen för olika gravskick i regelverket. kyrkliga samfällighet anser att förslagen rörande upplåtelseformer täcker dagens behov och att de är utformade på ett sådant sätt att de även bör kunna gälla . Man framhåller att den föreslagna struktureringen är tydlig. lämnar följande definitionsförslag: Begreppet kistgravplats (jfr s. 46 i betänkandet) bör omfatta en eller flera kistor och/eller urnor/askor. Definitionen av urngravplats bör omfatta en eller flera urnor och/eller askor. Man anser att det inte bör finnas några lagliga hinder att gravsätta aska utan hölje i såväl kistgravar som urngravar. Församlingen påpekar att begreppet minneslund i betänkandet beskrivs som ett kollektivt gravområde utan några namnuppgifter ( s. 47). Man framhåller även att det finns askgravplatser som upplåtits med gravrätt men utan närvarorätt vid gravsättningen samt att namnuppgifter får placeras i anslutning till askgravplatser (stenrösen, murar etc.) men inte vid själva platsen för gravsättningen. tillstyrker utredningens förslag. anser att begreppet kistmur inte bör finnas med bland de rättsliga definitionerna i begravningsförordningen. Begreppet ger upphov till så många frågetecken att det bör avföras. kyrkliga samfällighet tillstyrker utredningens förslag. tillstyrker utredningens förslag och påpekar att det är viktigt att begreppen blir enhetliga och att lagens intentioner återspeglas i det dagliga livet på våra kyrkogårdar. Man anser att det viktigaste är att begränsad gravrätt införs för att lösa problemen med nuvarande askgravplatser, men också för att möjliggöra nya gravskick . kyrkliga samfällighet framhåller att begreppet begränsad gravrätt bör definieras rättsligt i begravningslagen. Varje gravskick måste relateras till griftefrid, anonymitet, miljöskäl och etiska skäl, menar man. Dessutom ser man positivt på skyldigheten att utfärda gravbrev. instämmer i utredningens förslag om att bevis över gravsättningen alltid ska utfärdas och att den som är nära anhörig kan återfå återlämnad gravrätt. Församlingen menar också att det är bra att begravningsskicken definieras. Bro kyrkliga samfällighet välkomnar ett förtydligande av definitionerna för gällande gravskick. Håsjö kyrkliga samfällighet (f.d. Stugun-Borgvattnets kyrkliga samfällighet) tillstyrker förslaget. instämmer i förslaget, men anser att förtydliganden bör göras avseende gravskick, upplåtelseform och eventuell anonymitet samt hur dessa begrepp ska kombineras för de gravskick som är vedertagna . Även sådana upplåtelseformer som gör det möjligt att tillfoga ytterligare gravskick samt äldre gravskick av typen mausoleum, gravkor etc. bör definieras. kyrkliga samfällighet föreslår att begreppet askgravlund ändras till askminneslund så att man får bort ordet grav som är ett begrepp som lätt tolkas som gravplats med gravrätt. kyrkliga samfällighet tillstyrker utredningens förslag. Sammanfattningsvis framgår det att av de 33 kyrkliga instanser som besvarat utredningens förslag beträffande begrepp inom begravningsverksamheten tillstyrker 24 instanser utredningens förslag. Ingen instans avstyrker förslaget men nio ställer sig tveksamma till utredningens förslag. tillstyrker förslaget, men anser att frågan ytterligare behöver utredas för eventuell komplettering i begravningsförordningen. begravningsbyråers förbund anser att det råder total begreppsförvirring gällande gravskick. De som kommer i kontakt med anhöriga i första läget är begravningsbyråerna. Det är då av största vikt att de gravskick som finns kan kommuniceras med de anhöriga, anser förbundet. Man vill även framhålla vikten av att det i begravningsförordningen skrivs in vad som gäller vid icke närvarorätt vid gravsättningen. Fonus ifrågasätter den av utredningen valda lösningen när det gäller gravskicken. Man anser att regelsystemet blir svårt att överblicka för såväl huvudmännen som den enskilde. Fonus anser att det saknas grund för att införa ett sådant nytt begrepp som begränsad gravrätt. Man finner det av rättssäkerhetsskäl mer angeläget att stärka det redan befintliga begreppet gravrätt. I övrigt välkomnar Fonus utredningens förslag om en vidgad informationsskyldighet rörande gravskick m.m. Föreningen anser att de definitioner av olika gravskick och gravanläggningar som anges i utredningen inte bör införas i begravningsförordningen. Föreningens förslag är att man istället i begravningslagen anger att upplåtelseformerna definieras på följande vis: 1) med upplåtande av gravrätt, 2) med upplåtande av begränsad gravrätt, 3) utan gravrätt, 4) anonym. Föreningen motiverar detta med att den lokala begravningshuvudmannen därmed ges frihet att själv besluta utifrån lokala behov och traditioner. menar att ska ha skyldighet att samråda med berörd sameby när en ansökan om att sprida aska i naturen inkommit. Av de instanser som lämnat spontana remissvar i frågan ställer sig följande positiva till utredningens förslag: kyrkliga samfällighet, (dock inte beträffande kistmur) och stifts församlingsförbund. Följande instanser som lämnat spontana remissvar i frågan ställer sig negativa till utredningens förslag: Begravningsombudet i , (som menar att det räcker att tala om gravplats med gravrätt, gravplats med begränsad gravrätt och anonym gravplats), och (som menar att utredningens förslag om att begreppet begränsad gravrätt införs i stället bör ersättas med följande text i begravningslagen 2 kap 12 §: En begravningsplats och dess gravplatser ska av huvudmannen hållas i ordnat och värdigt skick. För vård och underhåll av gravplatsen därutöver har huvudmannen rätt att ta ut en skälig avgift) och (som menar att utredningen i vissa avseenden distanserar sig från vedertagna begrepps nedärvda betydelse, vilket medför att olika nytillkomna (grav)gestaltningar och regeladministrativa utanverk, som inte på något sätt medför någon förändring av gängse begängelseskick, gravsättningsformer eller gravtyper, i betänkandet framställs som bärare av nya gravskick). Andra begängelsemetoder än kremering Betänkandets förslag i sammandrag: Lagstiftningen öppnas för andra metoder än kremering för hantering av stoft efter avlidna. Sådana metoder benämns andra begängelsemetoder. För att en annan begängelsemetod än kremering ska få användas fordras att regeringen har meddelat tillstånd för metoden. Ett sådant tillstånd får sökas av den som innehar en allmän begravningsplats eller av en församling. Tillstånd för en annan begängelsemetod än kremering får endast meddelas om metoden är förenlig med kravet på en värdig behandling av avlidna samt om den även i övrigt framstår som lämplig ur bl.a. etiska, miljömässiga och ekonomiska hänseenden. Ett tillstånd får förenas med särskilda villkor, både för metoden som sådan och för gravsättningen av stoftrester. Vad som anges i begravningslagen och begravningsförordningen om kremering och aska efter kremering ska äga motsvarande tillämpning i samband med annan begängelsemetod samt för de stoftrester som uppkommer efter hantering enligt sådan metod. Om annat inte beslutas får stoftresterna också gravsättas i en kista. En anläggning för en annan begängelsemetod än kremering får anordnas och hållas bara av den som innehar en allmän begravningsplats eller av en församling. En innehavare av en sådan anläggning har samma skyldigheter som en innehavare av ett krematorium har enligt begravningslagen och begravningsförordningen. Det införs en obligatorisk tillståndsprövning enligt även för andra anläggningar än krematorier. Sammanfattningsvis framgår det att av de 48 remissinstanser som besvarat utredningens förslag rörande andra begängelsemetoder än kremering tillstyrker 42 instanser utredningens förslag. Inga instanser avstyrker förslaget men sex instanser ställer sig tveksamma till utredningens förslag. Hovrätten för anser att regeringsprövningen är den övergripande prövningen. Avgörande för vid prövningen enligt är att en anläggning kan godkännas först när det står klart att metoden som sådan får användas. Enligt hovrätten saknas det antagligen skäl att uppföra en begängelseanläggning före det att tillstånd för metoden har getts. Hovrätten anser därför att en miljöprövning bör kunna inledas först när metoden som sådan är godkänd. i har avstått från att yttra sig i frågan. i har avstått från att yttra sig i frågan. i län har avstått från att yttra sig i frågan. i har avstått från att yttra sig i frågan. i har avstått från att yttra sig i frågan. i har avstått från att yttra sig i frågan. i menar att för att kunna bedöma om anläggningar som ska användas för andra begängelsemetoder än kremering obligatoriskt ska vara tillståndspliktiga behövs mer information om hur de olika metoderna påverkar miljön och människors hälsa. Det är till stor del dessa faktorer som bör vara avgörande för huruvida en verksamhet ska vara tillstånds- eller anmälningspliktig. Enligt uppfattning skulle krematorier kunna vara anmälningspliktiga verksamheter med generella föreskrifter. i tillstyrker utredarens förslag om att en obligatorisk tillståndsprövning enligt ska ske av anläggningar som ska användas för andra begängelsemetoder än kremering. har ingen invändning mot utredningens förslag att det ska krävas tillstånd från regeringen för en ny begängelsemetod, dvs. för metoden som sådan. När det gäller tillståndsplikten anser man att det för begängelsemetoder i princip bara finns ett alternativ till kistbegravning, nämligen kremering. Krematorier omfattas av tillståndsplikt enligt på grund av miljöeffekterna. menar att det därför är rimligt att utgå från att tillståndsplikt för anläggningar kan behövas även för nya begängelsemetoder. Man framhåller att det av naturliga skäl är okänt vilken miljöpåverkan presumtiva nya metoder kommer att ha. Därför talar regelförenklingsskäl emot den ordning som föreslås i vill således att tillståndsplikt ska gälla för alla framtida nya metoders anläggningar. Man påminner om att regeringen då även avgör om verksamheten ska räknas som A- eller B- verksamhet, i enlighet med förordning (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd, dvs. om verksamheterna ska prövas av miljödomstol eller länsstyrelse. anser att utredningens förslag att genom ett regeringsbeslut möjliggöra nya begängelseformer är en riktig lösning på hur sådana ska kunna införas i . Kommunen anser att det även i förslaget till lagreglering borde förtydligas hur själva godkännandet av en ny metod ska gå till. menar att det är bra att en rättslig reglering sker av de gravskick som förekommer och att det öppnas upp för andra begängelsemetoder än kremering. Den reglering som föreslås kring begängelsemetoder är väl avvägd. har inget att erinra mot utredningens förslag i denna del. har inget att erinra mot att regeringen ges befogenhet att besluta om nya begängelsemetoder med de tydliga förutsättningar som utredningen anger. tillstyrker utredningens förslag. anser att begreppet stoftrester inte bör införas i begravningslagen. anser att det är viktigt att andra begängelseanläggningar prövas ingående ur olika perspektiv innan tillstånd ges. stift tillstyrker förslaget, men vill understryka vikten av att regeringen noga beaktar de etiska aspekterna innan man ger tillstånd till nya begängelsemetoder. har inget att erinra, förutom att det tydligt bör framgå att regeringen ska inhämta yttranden innan frågan om tillstånd till en ny begängelsemetod fattas. stift tillstyrker framlagda förslag. har inga invändningar mot förslagen. stift anser att förslaget att regeringens godkännande krävs inför utveckling av nya metoder är positivt. tillstyrker utredningens förslag. stift tillstyrker utredningens förslag. kyrkliga samfällighet har inget att erinra mot utredningens förslag. kyrkliga samfällighet tillstyrker utredningens förslag. kyrkliga samfällighet tillstyrker utredningens förslag. kyrkliga samfällighet vill tillägga att begreppet begängelsemetod bör införas, vilket således innebär att kremering ersätts med begängelse. Begreppet stoftrester bör ersättas med begängelserester. kyrkliga samfällighet har inget att invända mot utredningens förslag. Lunds kyrkliga samfällighet tillstyrker utredningens förslag att nya begängelsemetoder inte får användas innan regeringen har meddelat tillstånd för metoden. Bollnäs-Ovanåkers kyrkliga samfällighet är positiv till de förslag som framförs i utredningen. kyrkliga samfällighet anser att vid andra begängelsemetoder, som exempelvis promession eller resomation, måste dessa prövas med stor försiktighet. Samfälligheten framhåller att begängelseformer är känsliga frågor och innan det kan lagstiftas om sådana bör en debatt ha förts i media, inom samfunden, i kyrkoråd och i kyrkogårdsnämnder. och Väne-Ryrs kyrkliga samfällighet ställer sig bakom utredningens förslag. ställer sig positiv till utredningens förslag. vill inte yttra sig i frågan. anser inte att det finns anledning att öppna lagstiftningen för nya metoder för hantering av stoft efter avlidna. kyrkliga samfällighet tillstyrker utredningens förslag. tillstyrker utredningens förslag. kyrkliga samfällighet anser att inga andra metoder än jordbegravning och kremering bör tillåtas. menar att när det gäller nya begravningsmetoder är det viktigt att det sker en noggrann etisk prövning av dessa. Håsjö kyrkliga samfällighet (f.d. Stugun-Borgvattnets kyrkliga samfällighet) tillstyrker utredningens förslag. instämmer i utredningens förslag. kyrkliga samfällighet tillstyrker utredningens förslag. Sammanfattningsvis framgår det att av de 31 kyrkliga instanser som besvarat utredningens förslag beträffande andra begängelsemetoder än kremering tillstyrker 27 instanser utredningens förslag. Ingen instans avstyrker förslaget men fyra instanser ställer sig tveksamma till utredningens förslag. tillstyrker utredningens förslag. begravningsbyråers förbund ställer sig helt bakom förslaget att det ges möjlighet till ändring i lagstiftningen. Fonus ansluter sig till vad utredaren redovisat. Man konstaterar att endast ett fåtal förfrågningar när det gäller andra alternativ än kremering och jordbegravning har inkommit inom deras verksamhet. Föreningen är positiv till att öppna för nya begängelsemetoder efter prövning i enlighet med utredningens förslag. anser att promession självklart bör skrivas in i lagen på samma sätt som kremation finns beskriven. Något annat är inte acceptabelt och ordalydelsen kan göras lika enkel som den är för kremation, framhåller man. Vidare anser företaget att en prövning enligt bör ske. Man anser dock att en ansökan hos regeringen vore överflödigt och alltför tidskrävande. håller med utredaren om att de miljömässiga aspekterna ska prövas både inom ramen för regeringens tillståndsprövning och den obligatoriska miljöprövningen innan tillstånd ges för nya begängelsemetoder. Av de instanser som lämnat spontana remissvar i frågan ställer sig följande positiva till utredningens förslag: kyrkliga samfällighet, Begravningsombudet i , , stifts församlingsförbund och . Tiden mellan dödsfall och gravsättning eller kremering