sou · GYB379 · 2010-11-03 00:00:00 — Social problems, 54, 1, 118–138 [Ref ID 6924]. De Fraine, B., , J. and Onghena, P. (2007). A longitudinal analysis of gender differences in academic self-concept and language achievement: A multivariate multilevel latent growth approach. Contemporary Educational Psychology.Special Issue: Applications of latent variable modelling in educational psychology research, 32, 1, 132–150 [Ref ID 1879]. Denissen, J.J.A., Zarrett, N. R. and Eccles, J. (2007). I Like to Do It, I'm , and I Know I Am: Longitudinal Couplings between Domain-Specific Achievement, Self-Concept, and Interest. Child development, 78, 2, 430–447 [Ref ID 29803]. Dhami, M.K., , W. L., Leadbeater, B. J. and , E. (2005). Gender-linked Risks for and Relational Victimization in the Context of School-level Poverty in First Grade. Social Development, 14, 3, 532–549 [Ref ID 7092]. Duchesne, S., Vitaro, F., Larose, S. and Tremblay, R. (2008). Trajectories of Anxiety during Elementary-school Years and the Prediction of . , 37, 9, 1134–1146 [Ref ID 24426]. , J.M. (2008). Adolescent depression: diagnosis, treatment, and educational attainment. Health Economics, 17, 11, 1215–1235 [Ref ID 24414]. Fröjd, S., Nissinen, E., Pelkonen, M., Marttunen, M., Koivisto, A., & , R. (2008). Depression and school performance in middle adolescent boys and girls. , 31(4), 485–498. Gådin, K.G. and , A. (2003). Do changes in the psychosocial school environment influence pupils' health development? Results from a three-year follow-up study. Scandinavian journal of public health, 31, 3, 169 [Ref ID 31562]. Goldston, D.B., , A., , E. M., Reboussin, B., , S. S., Erkanli, A., et al. (2007). Reading Problems, Psychiatric Disorders, and Functional Impairment from Midto . & Adolescent Psychiatry, 46, 1, 25–32 [Ref ID 1876]. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Hamre, B.K. and Pianta, R. (2001). teacher-child relationships and the trajectory of children's school outcomes through eighth grade. Child development, 72, 2, 625–638 [Ref ID 5106]. , L. and , A. (2004). Elementary school children with behavior problems: Teacher-child relations and self-percep- tion. A prospective study. Merrill-Palmer Quarterly, 50, 2, 111– 138 [Ref ID 2335]. , M., Powhshta, K., & , K. (2004). An Examination of Gender Differences in Adolescent Adjustment: The Effect of Competence on Gender Role Differences in Symptoms of Psychopathology. Sex Roles, 50(11/12), 795-810. , G.A., Pomerantz, E. M., , A. M. and , H. (2006). Sex Differences in : The Role of Children's Approach to Schoolwork. Developmental Psychology, 42, 1, 11–26 [Ref ID 25864]. Kistner, J.A., David-Ferdon, C. F., , C. M. and Dunkel, S. (2007). Ethnic and sex differences in children's depressive symptoms. , 36, 2, 171–181 [Ref ID 4636]. Leeson, P., Ciarrochi, J. and Heaven, P. (2008). Cognitive ability, personality, and academic performance in adolescence. Personality and Individual Differences, 45, 7, 630–635 [Ref ID 32841]. and Garber, J. (2004). Interpersonal and Achievement Orientations and Specific Stressors Predict Depressive and Aggressive Symptoms. , 19, 1, 63–84 [Ref ID 8850]. Loukas, A. and , S. (2004). Examining the moderating role of perceived school climate in early adolescent adjustment. on Adolescence, 14, 2, 209–233 [Ref ID 2316]. Marcon, R.A. (1999). Differential impact of preschool models on development and early learning of inner-city children: a three-co- hort study. Developmental psychology, 35, 2, 358–375 [Ref ID 5221]. Mashburn, A., Pianta, R., Hamre, B., Downer, J., Barbarin, O., , D., et al. (2008). Measures of classroom quality in prekindergarten and children's development of academic, language, and social skills. Child Development, [Ref ID 256]. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt McCarty, C.A., , W. A., Kosterman, R., , J. D., Lengua, L. J. and McCauley, E. (2008). , 43, 2, 180–187 [Ref ID 24476] McLeod, J.D. and Fettes, D. (2007). Trajectories of Failure: The Educational Careers of Children with Mental Health Problems. , 113, 3, 653–701 [Ref ID 25058]. Meadows, S.O. (2007). Evidence of Parallel Pathways: Gender Similarity in the Impact of Social Support on Adolescent Depression and Delinquency. Social Forces, 85, 3, 1143–1167 [Ref ID 25333]. , M., , C., , , , J. and Cavendish, W. M. (2008). A longitudinal study of depressive symptomatology and self-concept in adolescents. , 42, 2, 67-78 [Ref ID 1653] , , , G., Tufis, P. A. and , R. (2008). Are reading and behavior problems risk factors for each other? Journal of learning disabilities, 41, 5, 417–436 [Ref ID 1638]. Murberg, T. and Bru, E. (2008). The relationships between negative life events, perceived support in the school environment and depressive symptoms among Norwegian senior high school students: a prospective study. Social Psychology of Education, 1-10 [Ref ID 36028] Määttä S. . Nurmi JE. (2006). Achievement strategies in peer groups and adolescents' school adjustment and norm-breaking behavior. , 47, 4, 273–280 [Ref ID 408]. , B.L., Crosnoe, R. and Muller, C. (2004). Academic Failure in : The Inter-Related Role of Health Problems and Educational Context. Social problems, 51, 4, 569– 586 [Ref ID 2277]. Newcomb, M.D., , . D., Catalano, R. F., , J. D., Battin-Pearson, S. and , K. (2002). Meditational and deviance theories of late high school failure: Process roles of structural strains, academic competence, and general versus specific problem behavior. , 49, 2, 172–186 [Ref ID 2686]. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Nishina, A., Juvonen, J. and Witkow, M. (2005). Sticks and stones may break my bones, but names will make me feel sick: the psychosocial, somatic, and scholastic consequences of peer harassment. , 34, 1, 37–48 [Ref ID 4835]. and Cillessen, A. (2003). Dynamics of in : Results from a . , 19, 2, 25–43 [Ref ID 2566]. Reddy, R., , J. E. and Mulhall, P. (2003). The influence of teacher support on student adjustment in the middle school years: A latent growth curve study. Development and psychopathology, 15, 1, 119– 138 [Ref ID 2533]. , M. and Brickman, D. (2008). Preschoolers' Responses to Social Comparisons Involving Relative Failure. Psychological Science, 19, 10, 968–972 [Ref ID 28316]. and Broh, B. (2000). The role of self-esteem and the sense of personal control in the academic achievement process. Sociology of Education, 73, 4, 270–284 [Ref ID 2902]. , K.D., Ladd, G. and Dinella, L. (2007). Gender Differences in the Interpersonal Consequences of Early-Onset Depressive Symptoms. Merrill-Palmer Quarterly, 53, 3, 461–488 [Ref ID 33287]. , D, Gorman, A. H., , M. T. and Nakamoto, J. (2008). relationships and academic achievement as interactting predictors of depressive symptoms during middle childhood. Journal of abnormal psychology, 117, 2, 289–299 [Ref ID 4529]. Shahar, G., , C. C., Winokur, A., Blatt, S. J., Kuperminc, G. P. and Leadbeater, B. (2006). Self-criticism and depressive symptomatology interact to predict middle school academic achievement. Journal of clinical psychology, 62, 1, 147–155 [Ref ID 2054]. Snyder, J., Brooker, M., , M. R., Snyder, A., Schrepferman, L. and Stoolmiller, M. (2003). Observed peer victimization during early elementary school: continuity, growth, and relation to risk for child antisocial and depressive behavior. Child development, 74, 6, 1881–1898 [Ref ID 6420]. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Somersalo H. Solantaus T. (2002). Classroom climate and the mental health of primary school children. , 56, 4, 285–290 [Ref ID 620]. Stipek, D. and , S. (2008). Effects of aggression on achievement: Does conflict with the teacher make it worse? Child development, 79, 6, 1721–1735 [Ref ID 8442]. Ueno, K. (2005). The Effects of on Adolescent Depressive Symptoms. , 34, 3, 484– 510 [Ref ID 26142]. Undheim, A.M. and , A. (2005). School Factors and the Emergence of Depressive Symptoms among . European Child & Adolescent Psychiatry, 14, 8, 446–453 [Ref ID 25990]. , , , G., Pustjens, H., , J. and De Munter, A. (2007). Impact of students' and their schoolmates' achievement motivation on the status and growth in math and language achievement of boys and girls across grades 7 through 8. Psychological , , 1–2, 5–29 [Ref ID 1911]. (2005). Global Self-Esteem in Technical/Vocational versus : A Matter of Gender? Sex Roles: A , 53, 9–10, 753–761 [Ref ID 26065]. Alfven, G. , V. Hjern, A. (2008). Stressor, perceived stress and recurrent pain in Swedish schoolchildren. 65(4), 381–387. M (2009) Byråkrati , marknad eller lotteri ? Organisation och styrning av utbildning: effekter och risker för specialpedagogiska verksamheter. I:P. . (red.) Offentlig sektor och komplexitet. Om hantering av mål och strategier och professioner. : , s. 199–225. Allodi, M. (2010). Goals and values in school: a model for describing, evaluating and developing the social climate of learning environments. Social Psychology of Education. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt (1994). Diagnostic and statistical manual of mental disorders: DSM-IV. : American Psychiatric Assoc. Battistich, V., , , , M., & Schaps, E. (1997). Caring school communities. Educational Psychologist, 32, 137– 151. (2005). Kön och skolframgång: tolkningar och perspektiv. : Myndigheten för skolutveckling. Bohte, J. (2001). School Bureaucracy and Student at the Local Level. , 61(1), 92–99. Bonanno, P., & Kommers, P. (2005). Gender Differences and Styles in the Use of . Educational Psychology, 25(1), 13– 41. doi: 10.1080/0144341042000294877. Bronfenbrenner, U. (Ed.). (1999). Environments in developmental perspective: Theoretical and operational models. , DC, US: . Bronfenbrenner, U. (2000). Ecological systems theory. DC, US: ; , NY, US: : . Brophy, J. (1983). Research on the self-fulfilling prophecy and teacher expectations. , 75, 631– 661. Brophy, J. (1988). Research linking teacher behaviour to student achievement: potential implication for instruction of Chapter 1 students. Educational Psychologist, 23(3), 235–286. Coren, E. & , M. (2006). The conduct of systematic research reviews for the SCIE knowledge reviews. (2006) Svenska skolbarns hälsovanor 2005/2006. & , B. (2003) Mobbning bland skolbarn. , E., Vallerand, R., Pelletier, L., & , R. (1991). Motivation and Education: The Self-Determination Perspective. Educational Psychologist, 26(3/4), 325. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt , E. Amick, B C. Rezendes, M O. Tarlov, A R. , W H. Kagan, J (1997). Influences of gender and social class on adolescents' perceptions of health. 151(9):899–904. , J.-E., Allodi M. , , B., , C., , L. Fischbein, S., , M., , P. , , , , , R.S. (2010a). School, Learning and Mental Health. A systematic review. : , /download/18.2a0ff5f12801fe5f27800010876/kunskaps%C3%B6versikt_ skola.pdf. , J.-E., Allodi M. , , B., , C., , L. Fischbein, S., , M., , P. , , , , , R.S. (2010b). School, Learning and Mental Health A systematic review. Appendix: search profiles. Hagquist, C. (2009). Psychosomatic health problems among adolescents in Sweden-are the time trends gender related? , 19(3), 331–336. doi:10.1093/eurpub/ckp031. Hagquist, C. (2010). Discrepant time trends in mental health complaints among younger and older adolescents in : an analysis of WHO data 1985–2005. 46(3), 258–264. , A., , R., Sheperd, J. Brunton, G. , A. (2001). people and mental health: a systematic review of research on barriers and facilitators. : EPPI-Centre, Unit, , . Hinshaw, S. (1992). Externalizing behavior problems and academic underachievement in childhood and adolescence: Causal relationships and underlying mechanisms. 111, 127–155. Huguet, P., , F., Marsh, H., Régner, I., Wheeler, L., Suls, J., , M., & Neziek, J. (2009). Clarifying the Role of Social Comparison in the Big-Fish--Little-Pond Effect (BFLPE): An Integrative Study. , 97(1), 156–170. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt (2010). Universitet & högskolor. och (2010). Sökande och antagna till högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå , statistiska meddelanden, UF 46 . (2010). Biologiska faktorer och könsskillnader i skolresultat. Rapport från Delegationen för Jämställdheten i skolan. Kessler, R.C. (2000). Gender and mood disorder. I: M. . Hatch (red.). Women and Health. (9997–1009). : Academic Press. Kleinfeld, J. (2009a). of American Boyhood. Gender Issues, 26(2), 113–129. 1007/s 12147–009–9074-z. Kleinfeld; J. (2009b). No map to manhood: male and female mindsets behind the college gender gap. Gender issue, 26, (3–4) 171– 182. (2009). Varför drabbas kvinnor oftare av oro, ångest och depression? : en kunskapsöversikt. Marsh, H. W., Trautwein, U., Ludtke, O., Baumert, J., & Koller, O. (2007). The Big-Fish-Little-Pond Effect: Persistent Negative Effects of Selective High Schools on Self-Concept after Graduation. , 44(3), 631–669. Maughan B. Rowe R. Messer J. . Meltzer H. (2004). Conduct disorder and oppositional defiant disorder in a national sample: developmental epidemiology. 45(3):609–21. Messer J, , Rowe R, Meltzer H, Maughan B. (2006). Preadolescent conduct problems in girls and boys. & Adolescent Psychiatry.45(2):184–91. Moffitt, T. (1993). Adolescence-limited and life-course persistent antisocial behavior: A developmental taxonomy. , 100, 674–701. Moffitt, T., Caspi, A., Rutter, M., & , P.A. (2001). Sex differentces in antisocial behaviour: Conduct disorder, delinquency and violence in the . Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Noble, R. (2005). Depression in women. Metabolism: Clinical & Experimental. 54(5 Suppl 1):49–52. Nolen-Hoeksema, S., & Girgus, J. (1994). The emergence of gender differences in depression during adolescence. Psychological Bulletin, 115, 424–443 (1994). The first four years of children's mental development: an empirical study with applications in psychology, childand adolescent psychiatry and pediatrics. Ohannessian, C. (2009). Media Use and Adolescent Psychological Adjustment: An Examination of Gender Differences. , 18(5), 582–593. 1007/s 10826– 009–9261–2. , , , , , , , , . (2010). Barns och ungdomars psykiska hälsa i : en systematisk litteraturöversikt med tonvikt på förändringar . : , Kungl. Riecher-Rössler, A. (2010). for the classification of mental disorders in women. European Psychiatry, 25(4), 189–196. doi:10.1016/j.eurpsy.2009.03.002. Ring, (2010). Brott bland ungdomar i årskurs nio: resultat från skolundersökningen om brott åren 1995–2008. : (). , M., Arai, L., Britten, ., Petticrew, M., Popay, J. & , H. Guidance on the conduct of narrative synthesis in systematic reviews: a comparison of guidance-led narrative synthesis versus metaanalysis. (2010). Teacher expectations and perceptions of student attributes: Is there a relationship? , 80(1), 121–135. Rutter, M., Maughan, B., Mortimore, P. & Ouston, J. (1979). Fifteen thousand hours: secondary schools and their effects on children. : Open Books. Rutter, M., & Maughan, B. (2002). School effectiveness findings 1979–2002. 40(6), 451–475. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Rutter, M., Giller, H. & Hagell, A. (1998). Antisocial Behavior by . Rutter M., Caspi A., Moffitt TE. (2003). Using sex differences in psychopathology to study causal mechanisms: unifying issues and research strategies. 44(8): 1092–115. Seedat S. ., Angermeyer MC., ., Bromet EJ., Brugha TS., Demyttenaere K., de Girolamo G., Haro JM., ., Karam EG., Kovess-Masfety V., , ME., Ono Y., Ormel J., Pennell BE., ., Sampson NA., , Kessler RC. (2009) Cross-national associations between gender and mental disorders in world mental health survey. 66(7):785–95. SBU (2010). Program för att förebygga psykisk ohälsa hos barn – en systematisk litteraturöversikt. /upload/Publikationer/ Content0/1/Program_forebygga_psykisk_ohalsa_hos_barn.pdf. Simonoff E., ., Holmshaw J., Pickles A., ., Rutter M. (2005). Predictors of antisocial personality. Continuities from childhood to adult life. 184: 118– 127. (2004). Pre-school in transition. A national evaluation of the Swedish pre-school. (2006). Lusten och möjligheten: om lärarens betydelse, arbetssituation och förutsättningar: fördjupande utvärdering utifrån den nationella utvärderingen av årskurs 9. (2008). Studieresultat i gymnasieskolan: en statistisk beskrivning av ofullständiga gymnasiestudier. (2009). Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. (2009). /Lists/Artikelkatalog/Attachments/8495/2009 –126–71_200912671.pdf. (2010). Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt ingenjörer (2008). behöver ingenjörer: statistiska brottstycken om ingenjörer och teknikutbildning. (2006) Narrowed horizons and the impoverishment of educational discourse: teaching, learning and performing under the new educational bureaucracies. , 21(1):95–117. Weaver-Hightower, M. (2003). The "Boy Turn" in Research on Gender and Education. Review of , 73(4), 471–498. (2010). Könsskillnader i skolprestationer – Idéer om orsaker. Rapport från Delegationen för Jämställdhet i skolan. WHO (1992). International classification of diseases ICD-10. /classifications/icd/en/ WHO (2003) the mental health context.www.who.int/mental_health/resources/en/context.PDF. WHO (2005). Promoting mental health. /mental_ health/evidence/MH_Promotion_Book.pdf. WHO (2008). Inequalities in young people health. Health behaviour in school-aged children. International report from the 2005/2006 survey. /data/assets/pdf_file/0005/53852/E91416.pdf. WHO (2010). Gender and health. Regional Office of Europe. /en/what-we-do/health-topics/health- determinants/gender. Adolescensen: (från latinet adolesce = att växa) övergångsperioden mellan början av puberteten och vuxenlivet. Assertiveness: en exakt översättning av detta begrepp saknas, men assertiveness motsvarar egenskapen att vara modig, bestämd och säker i sig själv, att argumentera med självförtroende och att inte vara rädd för att ha en egen ståndpunkt. Coping: handlingar, strategier och reaktioner som individer använder för att hantera eller bekämpa stressfyllda situationer. Deficit: nedsättning av förmåga eller funktion. Dyadiska relationer: relationer mellan två. Etiologi: studien av orsaker till olika tillstånd och sjukdomar. Medierande faktor: faktor som påverkar och orsakar en effekt genom att den länkar samman två variabler, till exempel en viss bakgrundsfaktor med ett senare utfall. Ostracism: handlingar som genomförs av en individ eller en grupp och som har syftet att ignorera och exkludera andra, eller stöta ut dem från den sociala gemenskapen. Proximala processer: näraliggande processer som beskrivs som samspelsituationer i vilka personen utvecklas och lär sig, genom att interagera med sin närmaste omgivning. Kvaliteten i dessa samspelsituationer och relationer påverkar resultatet för individen, både när det gäller lärande och välbefinnande. Trajektorier: banornas streckning, till exempel i ett linjediagram, kallas trajektorier, som i en projektils bana. I longitudinella studier som följer elever och mäter förändringar i olika egenskaper kallas trajektorier banorna som olika grupper av barn följer. Till exempel kan en grupp av elever ha höga skolresultat i början, i mitten och i slutet av skolan (stabil hög bana); en annan grupp har stabilt låga resultat (stabil låg bana); en tredje grupp har låga resultat i början och höga på slutet (stigande bana) och en fjärde grupp har höga resultat i början och låga på slutet (dalande bana). Studien av dessa banor kan ge information om möjliga utvecklingsvägar för olika grupper av elever. Dis-aggregerad data: uppgifter som görs tillgängliga och presenteras uppdelade för olika grupper, till exempel pojkar och flickor, i tabeller och diagram. Metoderna för litteratursökningarna utvecklades med utgångspunkt i internationella erfarenheter och dokumentation i detta område: på EPPI-centre (et al, 2001), (SCIE; Coren & , 2006), (CRD; , Arai et al.). Vi fick också ta del av erfarenheterna med genomförande av systematiska översikter som bedrivs på och på för hälso -och- sjukvården, SBU. Vi sökte databaserna /, Psycinfo/. sökningar bedömdes som nödvändiga i och med att området som är i fokus för översikten studeras inom olika disciplinära fält och ett flertal begrepp används inom dessa fält. Det innebär att sökprofilerna är långa och komplexa med flera ämnestermer och synonymer för varje begrepp. De kan inte redovisas här av utrymmesskäl men är tillgängliga i sin helhet i ett Appendix som pdf-fil. (, et al. 1.Sökningarna i databasen , Sociological abstracts, Social services Abstracts performed in CSA at university gav 3 880 referenser. 2.Sökningarna i EBSCO multiple databases: Academic Search , Business Source , Communication & , EJS E-Journals, , Research Starters – Business, Research Starters – Education, gav 8 494 referenser. 3.Sökningen i / gav 3 493 referenser. 4.Sökningen i Psycinfo, Psycarticles/resulterade i 3 013 referenser. Genom litteratursökningarna identifierades 20 584 referenser som exporterades till en databas som upprättades i RefWorks (RW) (se figur 1.). Dubbletter identifierades och avlägsnades (N=4 320). översikter eller meta-analyser identifierades och analyserades separat (N=792). Andra kategorier av referenser som exkluderades var: referenser på andra språk (N=145), referenser som inte var peer-reviewed (N=228), referenser utan abstract tillgänglig (N=369), Andra referenser som exkluderades från den systematiska genomgången var referenser publicerade (N=3 995). Efter dessa åtgärder återstod 10 717 referenser som skulle granskas av medlemmarna i arbetsgruppen. Preliminär genomgång av titlar och abstrakt Relevansen av referenser granskades utifrån titel och abstrakt av två oberoende granskare, för varje referens. Denna granskning pågick . Varje par av granskare fick referenser att granska från sju olika publiceringsperioder, och var och en bestod av cirka 200–300 abstrakt. Granskningsprotokollet testades på en mindre grupp av referenser. Varje granskare fyllde i ett protokoll för varje abstrakt med koder för inklusion/exklusion. Alla protokoll sparades på en gemensam server och registrerades i referensdatabasen i RefWorks. Vi räknade interbedömarreliabiliteten inom varje par, i beslut om inkludering/exkludering av referenserna. I av fallen var bedömarna överens om vilka referenser som skulle inkluderas. Figur 1 Litteraturflöde: från litteratursökningar, till abstraktgranskning och kartläggningsfas Reports included in Mapping * more than one reason of exclusion is possible, but the majority of the excluded articles do not have a specific focus on mental health and school not peer reviewed empirical study not children /adolescents not focus on school, & health Not relevant N= 446 Referenser som inkluderades av åtminstone en av de två granskarna, gick vidare till fulltextgranskningsfasen (N = 1 033). I denna fas, granskades relevansen av de kvarstående 1 033 referenser genom att texten lästes i sin helhet. Detta arbete pågick och genomfördes av en grupp av nio granskare. Referenserna sorterades och delades ut till granskarna parvis. Bedömarna läste och bedömde i genomsnitt 100 referenser var. av referenserna exkluderades framför allt för att de inte var relevanta (N= 446) och på grund av andra orsaker (se figur 1). Alla koder från fulltextprotokollet registrerades i Refworks samt importerades till SPSS. (Fulltextprotokollet är tillgängligt: se et al. 2010b, Appendix, avsnitt 1.) I detta avsnitt presenteras en kartläggning av de 471 artiklar som identifierades som potentiellt relevanta vid fulltextgranskningen. Figur 2 Referenser inkluderade i kartläggningsfasen (N=471) fördelade Purpose of the reports P6 Effects of various organisational aspects testing, tracking, selection etc. P8 Effects of aspects of education on the mental health of vulnerable groups