sou · GYB332 · 2010-04-28 00:00:00 — Ärenden som rör klagomål mot inför Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna eller FN:s kommittéer upprättade enligt FN:s konventioner om skydd för mänskliga rättigheter registreras, enligt 67 § UDAO, i ett särskilt diarium, som förs av den tjänsteman som rättschefen bestämmer. 2 Baserad på underlag av ämnesrådet . Ärenden som rör mål vid eller EU:s förstainstansrätt i vilka är part eller har begärt att få intervenera eller förfaranden inför domstolarna i vilka har beretts möjlighet att yttra sig, registreras i ett särskilt diarium. Detsamma gäller för motsvarande mål eller förfaranden inför EFTA-dom- stolen. Diariet förs av den tjänsteman som chefen för rättssekretariatet bestämmer. Vid ansvarar, enligt 49 § RKI, den tjänsteman som bestäms i en arbetsordning för tillsynen över diarieföringen i departementet. Förvaltningschefen eller den som förvaltningschefen bestämmer har, enligt 18 a § föreskrifter (RKF 2009:17) med arbetsordning för , tillsyn över diarieföringen i . Förvaltningschefen har enligt 31 § samma föreskrifter föreskrivit att chefen för ska ha tillsyn över diarieföringen vid . Tillsynen omfattar dock inte de särskilda diarier som förs i . Chefen för en utlandsmyndighet ansvarar, enligt 2 § föreskrifter (RKF 2009:13) om diarieföring m.m., för att allmänna handlingar registreras. har i sin mall till arbetsordning för en utlandsmyndighet angett bl.a. att det ska framgå vem som har ansvar för diarieföring av allmänna handlingar. Utlandsmyndigheterna ska vidare, enligt samma bestämmelse, använda ett av de elektroniska diarier som förs av enligt 49 § RKI för registrering av allmänna handlingar och för anteckning av uppgifter till stöd för beredning av ärenden, om det inte finns särskilda skäl. Utlandsmyndigheterna använder, , ett nytt elektroniskt diarium i som benämns diarium, tekniskt baserat på ett nytt webbgränssnitt till diariesystem, benämnt RKDiaWebb2. Det ersatte huvuddiarium detta år samt ett stort antal diarier som tidigare fördes vid varje utlandsmyndighet. Diarienummer i detta diarium föregås av prefixet UF. Merparten av de allmänna handlingarna inom och utrikesrepresentationen diarieförs alltså i ett gemensamt diarium. Exempel på vanliga, särskilda skäl till att inte använda ovannämnda diarium är att utlandsmyndigheten saknar teknisk åtkomst till IT-plattform samt att registreringen helt eller delvis i stället utförs i vissa särskilda verksamhetsstöd, såsom den konsulära databasen eller verksamhetsstödet för handläggning av migrationsärenden och passärenden. Allmänna handlingar rörande specialattachéers verksamhet diarieförs i utlandsmyndighetens diarium. Några särskilda föreskrifter angående diarieföringen av dessa kategorier av handlingar finns inte. ska, enligt 60 § RKI, ha tillsyn över diarieföringen i utrikesrepresentationen och får också besluta föreskrifter för denna. Enligt 18 b § RKAO är det förvaltningschefen eller den som förvaltningschefen bestämmer som på vägnar ska ha tillsyn över diarieföring inom utrikesrepresentationen. Förvaltningschefen får på vägnar besluta föreskrifter om utrikesrepresentationens diarieföring. Förvaltningschefen har i 31 § föreskrifter med arbetsordning för Förvaltningsavdelningen delegerat till chefen för att ha tillsyn över diarieföringen vid utrikesrepresentationen. Förvaltningschefen har beslutat föreskrifter (RKF 2009:13) för diarieföring vid myndigheter inom utrikesrepresentationen. Vad som sägs om utlandsmyndighet i föreskrifterna gäller även i samt Stockholmsbaserad ambassadör. För honorärkonsulat gäller föreskrifter (RKF 2009:1) om diarier och arkiv vid honorärkonsulat. Enligt dessa bestämmelser svarar honorärkonsuln för att de handlingar som hör till konsulatets verksamhet registreras i ett diarium. Den överordnade utlandsmyndigheten har tillsyn över diarieföringen. Arkivmyndigheterna ska, enligt 7 § andra stycket arkivlagen (1990:782) inte ha tillsyn över bl.a. regeringen, myndigheter inom regeringens kansli eller utrikesrepresentationen. Inte heller bestämmelsen i 6 § arkivförordningen (1991:446) om arkivbildning vid ändring av en myndighets organisation eller arbetssätt eller bestämmelserna i 11–19 §§ med bemyndiganden för , eller förutsättningar för över- lämnanden till statliga arkivmyndighet och underrättelseskyldighet vid ombyggnad av arkivlokal gäller dessa myndigheter. I ingår ett delarkiv för , på samma sätt som att det ingår ett delarkiv för varje annat departement, i enlighet med 53 § RKI. Handlingarna från regeringens och handläggning av ett ärende som avgjorts av regeringen eller av ska, enligt 5 och 6 §§ föreskrifter (RKF 2005:15) om arkiv m.m. bilda en akt för varje ärende. Akten ska arkiveras från det att avgörandet i ärendet expedierades. Dessa bestämmelser gäller även för . Akter i regeringsärenden ska bilda särskilda aktserier departementsvis och kronologiskt. Inom varje serie ordnas akterna i tidsföljd, efter dagen för avgörandet i ärendet. Även dessa bestämmelser gäller för . Därutöver har i interna föreskrifter bestämt vilka beslut av som tas in i protokoll, att departementets protokoll förs i tre skilda serier, som hålls ordnade vid rättssekretariatet samt, såvitt avser serie 1 (föreskrifter), att handläggaren ska svara för att akten lämnas till arkivet för arkivering i en särskild arkivserie. I finns en kansliarkivarie, som utses av regeringen. Kansliarkivarie är chefen för . Kansliarkivarien har ett övergripande ansvar för att de mål för arkivbildningen som anges i arkivlagen (1990:782) uppnås i . Kansliarkivarien ska verka för enhetlighet inom i frågor om arkivbildning, arkivvård, gallring av allmänna handlingar och utlåning av arkivhandlingar. Kansliarkivarien ska samråda med i arkivfrågor som har principiell betydelse. Chefen för är även arkivansvarig för delarkivet för och har tillsyn över arkivbildning, arkivvård, utlån av arkivhandlingar och gallring av allmänna handlingar i delarkivet för , enligt samma bestämmelser i och Förvaltningsavdelningens arbetsordningar som reglerar diarieföringen. En enhetschef i får slutligen, enligt 52 § UDAO, inom sitt verksamhetsområde besluta att skrivelser i ärenden, som inte ska avgöras av regeringen, eller annan, ska läggas till handlingarna (ad acta). I 46 § förordningen (1992:247) med instruktion för utrikesförvaltningen finns en bestämmelse om att det vid en utlandsmyndighet ska finnas ett arkiv. En utlandsmyndighets lokaler ska, enligt 15 § föreskrifter (UF 2004:3) om säkerhetsskyddet vid utlandsmyndigheterna, vara indelade i en inre och en yttre avdelning, om inte bestämmer något annat för ett särskilt fall. Utlandsmyndigheter som tidigare administrerades av Sida har regelmässigt både en arkivlokal i den inre avdelningen (inre arkiv) och en arkivlokal i den yttre avdelningen (yttre arkiv) för att underlätta för lokalanställda att registrera och arkivera handlingar i arkiv. har i sin mall till arbetsordning för en utlandsmyndighet angett bl.a. att det ska framgå vem som har ansvaret för det yttre arkivet, respektive vem som har ansvaret för det inre arkivet. Av 6–8 §§ föreskrifter (RKF 2009:13) om diarieföring m.m. framgår att handlingar från handläggning av en utlandsmyndighets ärende eller sådant faktiskt handlande som utgör en sammanhållen aktivitet hos en utlandsmyndighet ska bilda en akt. Akten ska arkiveras från det att avgörandet i ärendet expedierats eller, om avgörandet inte expedieras, för avgörandet. Akter ska ordnas enligt aktivitetskategorier. Av förordningen (1990:1108) med instruktion för specialattachéer följer att specialattachés arkivhandlingar ingår i arkivet i den utlandsmyndighet där specialattachén är placerad, om inte chefen för utlandsmyndigheten beslutar annat. Att utlandsmyndigheten har ett självständigt ansvar för sitt arkiv följer av 4 § arkivlagen (1990:782) där en myndighets ansvar för sitt arkiv slås fast. Chefen för har tillsyn över arkivbildning, arkivvård, utlån av arkivhandlingar och gallring av allmänna handlingar i delarkivet för och utrikesrepresentationen enligt samma bestämmelser i och Förvaltningsavdelningens arbetsordningar som reglerar diarieföringen. Kansliarkivarien har däremot inget ansvar för utrikesrepresentationens arkiv. Arkivhandlingar från delarkiven lämnas, enligt 53 § förordningen med instruktion för till centralarkiv med jämna mellanrum. Arkivhandlingar ska, enligt 10 § RKF 2005:15, överlämnas från departementen till centralarkivet och på det sätt som kansliarkivarien och den som är arkivansvarig i departementet kommer överens om. Någon sådan med beredd överenskommelse föreligger emellertid inte. Motsvarande tydlig bestämmelse om vård av allmänna handlingar och prövning av frågor om utlämnande av allmänna handlingar saknas, såvitt avser utlandsmyndigheten. En utlandsmyndighet får, dock, enligt 14 § RKF 2009:13, överlämna handlingar till () för förvaring efter beslut av chefen för . Sådana överlämnanden sker regelbundet. 2 – Författningar som bör ses över vid en en-myndighetsreform Gällande författningar i SFS som innehåller minst en av ordstammarna ambassad, beskickning, konsulat, utlandsmyndighet, utrikesförvaltning eller utrikesrepresentation, redovisade per departement. De författningar som berörs av ändringsförslag i avsnitt 2 har markerats med asterisk. Förordning (1996:1515) med instruktion för Reger- Sjöförklaringskungörelse (1967:294) Lag (1969:12) med anledning av tillträde till konventionen om fraktav- talet vid internationell godsbefordran på väg Kungörelse (1969:123) om äktenskapscertifikat Delgivningslag (1970:428) Lag (1970:86) om befrielse för utländsk konsul från skyldighet att avlägga vittnesmål m.m. Fartygsregisterförordning (1975:927) Förordning (1977:937) om allmänna förvaltnings- Passlag (1978:302) Folkomröstningslag (1979:369) Passförordning (1979:664) Lag (1982:268) om riksvapen Lag (1985:193) om internationell järnvägstrafik Lag (1986:1042) om verkställighet av vissa utländska Lag (1989:152) om underrättelseskyldighet m.m. när utlänningar är berövade friheten Sjölag (1994:1009) Förordning (1997:698) om Europeiska unionens pro- Polisdataförordning (1999:81) Förordning (2000:836) om Schengens informa- Förordning (2001:720) om behandling av person- uppgifter i verksamhet enligt utlännings- och med- Förordning (2005:661) om nationellt identitets- Vallag (2005:837) Utlänningsförordning (2006:97) Förordning (2009:264) om hindersprövning för vigsel inför svensk vigselförrättare utomlands Offentlighets- och sekretesslag (2009:400) Offentlighets- och sekretessförordning (2009:641) Krigshandelslag (1964:19) Kungörelse (1973:519) om utlandsmyndighets medverkan vid översändande av sjömäns och vissa andra arbetstagares lönemedel från utlandet till Kungl.Maj:ts Kungörelse (1973:521) om ersätt- ning i vissa fall då sjömän medtages på svenskt Kungl.Maj:ts Kungörelse (1974:122) om immuni- tet och privilegier för vissa konsulat m.m. Lag (1975:490) om beslutanderätt för exportråd beträffande handelssekreterare m.m. Lag (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa Lag (1981:632) om tidsbegränsning av anställ- ning av marknadssekreterare m.fl. Förordning (1982:29) om avgifter för konsulärt Bilaga 3 SOU 2010:32 Förordning (1988:1093) med instruktion för handels- Förordning (1989:810) om avgift för efterforsk- ning av personer bosatta utomlands Förordning (1990:1108) med instruktion för special- Förordning (1991:1379) om handläggning av sjö- Förordning (1991:360) med instruktion för Utrikes- Lag (1992:1035) om immunitet och privilegier för möten inom Konferensen om säkerhet och sam- arbete i (ESK) Tjänsteexportförordning (1992:192) Förordning (1992:247) med instruktion för utrikes- Förordning (1994:1543) om personregister över främmande staters beskickningspersonal m.m. Lag (1994:1547) om tullfrihet m.m. Förordning (1994:1605) om tullfrihet m.m. Förordning (1997:691) om avgifter vid utlands- Lag (2003:491) om konsulärt ekonomiskt bistånd Förordning (2006:275) om behandling av person- uppgifter i utrikesförvaltningens konsulära verk- Förordning (2007:1224) med instruktion för Svenska Förordning (2007:1371) med instruktion för Styr- elsen för internationellt utvecklingssamarbete (Sida) Lag (2009:1514) om immunitet för stater och deras Förordning (1996:930) om örlogsbesök, flygning med militära luftfartyg och tjänstgöring utom- Förordning (2003:789) om skydd mot olyckor Förordning (2006:942) om krisberedskap och höjd Förordning (2008:1002) med instruktion för Myn- digheten för samhällsskydd och beredskap Kungörelse (1955:105) om tillämpning av en mellan träffad överenskommelse rörande underlättande av den sanitära kontrollen över trafiken mellan länd- Förordning (1977:284) om arbetsskadeförsäkring Förordning (1979:56) om tillämpning av en kon- vention mellan och Grek- land rörande social trygghet Förordning (1981:208) om tillämpning av en kon- Förordning (1982:249) om tillämpning av en kon- Förordning (1982:887) om tillämpning av en kon- Förordning (1984:555) om tillämpning av en kon- Förordning (1989:102) om tillämpning av en överens- om sjukvård åt tillfälliga besökande Förordning (1991:1472) om psykiatrisk tvångs- vård och rättspsykiatrisk vård Förordning (1992:63) om tillämpning av en över- enskommelse mellan och den 6 i fråga om arbetstillstånd m. m. Lag (1997:192) om internationell adoptionsför- Förordning (1997:265) om tillämpning av kon- Bilaga 3 SOU 2010:32 Förordning (1998:185) om tillämpning av en över- enskommelse mellan och om sjukvård Förordning (1998:186) om tillämpning av en över- enskommelse mellan och om sjuk- vård åt tillfälliga besökande Lag (1998:674) om inkomstgrundad ålderspension Socialförsäkringslag (1999:799) Lag (2005:234) om konvention mellan och om social trygghet Lag (2006:286) om konvention om social trygg- Lag (2008:552) om katastrofmedicin som en del av svenska insatser utomlands Förordning (2008:553) om katastrofmedicin som en del av svenska insatser utomlands Förordning (1958:401) om skyldighet för Skatte- verket att lämna underrättelse om fransk med- borgares dödsfall, m.m. Förordning (1977:580) om dubbelbeskattnings- Fastighetstaxeringslag (1979:1152) Förordning (1979:57) om dubbelbeskattnings- Förordning (1980:864) om dubbelbeskattnings- Förordning (1982:1227) om dubbelbeskattnings- Förordning (1982:70) om dubbelbeskattnings- Lag (1982:709) om dubbelbeskattningsavtal mellan Förordning (1982:985) om dubbelbeskattnings- Lag (1983:203) om dubbelbeskattningsavtal mellan Förordning (1983:476) om dubbelbeskattnings- Förordning (1983:769) om dubbelbeskattnings- Förordning (1983:857) om dubbelbeskattnings- Förordning (1983:858) om dubbelbeskattnings- Förordning (1984:1042) om pensionsvillkor för icke- svenska medborgare som är lokalanställda vid Förordning (1984:809) om dubbelbeskattnings- Förordning (1984:932) om dubbelbeskattnings- avtal mellan samt och Förordning (1985:49) om dubbelbeskattnings- Förordning (1987:988) om överenskommelse mellan och Förenta Stater om ömsesidig skattebefrielse för luft- och sjöfarts- Förordning (1988:243) om grupplivförsäkring för vissa lokalanställda arbetstagare vid svenska utlands- Folkbokföringslag (1991:481) Lag (1991:586) om särskild inkomstskatt för utom- Lag (1992:858) om dubbelbeskattningsavtal mellan Indrivningsförordning (1993:1229) Förordning (1993:527) om förvaltning av statliga Förordning (1993:528) om statliga myndigheters Lag (1994:1563) om tobaksskatt Lag (1994:1564) om alkoholskatt Lag (1994:1617) om dubbelbeskattningsavtal mellan Lag (1994:1776) om skatt på energi Mervärdesskattelag (1994:200) Mervärdesskatteförordning (1994:223) Bilaga 3 SOU 2010:32 Förordning (1994:224) om återbetalning av mer- värdesskatt och vissa punktskatter till hjälp- organisationer, utländska beskickningar m.fl. Lag (1994:692) om kommunala folkomröstningar Lag (1995:1338) om dubbelbeskattningsavtal mellan Lag (1996:1510) om dubbelbeskattningsavtal mellan mellan de nordiska länderna Förordning (1996:1524) med regeringens arbets- Förordning (1997:909) om handläggning av ärenden Lag (1997:919) om dubbelbeskattningsavtal mellan Lag (1998:1652) om dubbelbeskattningsavtal mellan Inkomstskattelag (1999:1229) Socialavgiftslag (2000:980) Lag (2004:1051) om skatteavtal mellan och Lag (2004:874) om skatteavtal mellan och Lag (2005:248) om skatteavtal mellan och Lag (2005:456) om skatteavtal mellan Förordning (2007:755) om det allmänna myn- Förordning (2007:81) om utbildning och stats- bidrag för vissa barn och ungdomar som inte är Atomansvarighetslag (1968:45) Sjömanslag (1973:282) Lag (1980:424) om åtgärder mot förorening från Förordning (1980:789) om åtgärder mot förorening Mönstringsförordning (1984:831) Förordning (1985:1076) om parkeringsplats för Lag (1989:532) om tillstånd för anställning på fartyg Förordning (1990:717) om undersökning av olyckor Förordning (1994:1162) om skeppsmätning Lag (2001:558) om vägtrafikregister Förordning (2001:650) om vägtrafikregister Förordning (2001:651) om vägtrafikdefinitioner Förordning (2001:652) om avgifter inom väg- Fartygssäkerhetslag (2003:364) Fartygssäkerhetsförordning (2003:438) Förordning (2005:205) om stöd till investeringar i energieffektivisering och konvertering till förnybara energikällor i lokaler som används för offentlig verk- Förordning (2009:689) om statligt stöd till sol- Medborgarskapsförordning (2001:218) Lag (1989:41) om finansiering av radio och TV Arkivlag (1990:782) Arkivförordning (1991:446) 1Förslag till ändringar i lagar och andra föreskrifter förordning om ändring i förordningen (1996:1515) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (1996:1515) med instruktion för dels att 4 och 60 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 60 § ska utgå, dels att 2, 3, 6, 18, 32, 34–38, 41, 43 a, och 62 §§, rubrikerna närmast före 3 och 32 §§ samt avsnitten 3.1 och 3.3 i bilagan till förordningen ska ha följande lydelse. I ingår Statsrådsberedningen (SB), (Ju), (), () med utrikesrepresentationen, Försvarsdepartementet (Fö), (), (Fi), (), (Jo), (), (), Integrations- och jämställdhetsdepartementet (IJ), (Ku), (), och (). Vad som sägs i denna förordning om departement gäller också Statsrådsberedningen och förvaltningsavdelningen, om något annat inte framgår av sammanhanget. Kommentarer till 2 § Enligt förslaget är och utrikesrepresentationen en del av . Av författningstekniska och även praktiska skäl har beteckningarna och utrikesrepresentationen, med den innebörd de har , behållits. består av och utrikesrepresentationen. 1.beskickningar, delegationer vid internationella organisationer och karriärkonsulat (utlandsmyndigheter), 2.Svenska institutet i , samt 3.honorärkonsulat och konsularagenturer. Föreskrifter om utrikesrepresentationen finns i förordningen (1992:247) med instruktion för utrikesrepresentationen. I utrikesrepresentationen ingår beskickningar, delegationer vid internationella organisationer samt karriärkonsulat (utlandsenheter). Till utrikesrepresentationen hör i samt honorärkonsulat och konsuläragenturer. och utrikesrepresentationen, med vad som enligt andra stycket hör till den, utgör tillsammans utrikesförvaltningen. Kommentarer till 3 § I förslaget klargörs vilka organ som ingår i utrikesrepresentationen. Det är utlandsenheterna, som helt motsvarar de nuvarande utlandsmyndigheterna. Utlandsenheterna ingår i förvaltningsmyndigheten . Det gör däremot inte i , som är en särskild myndighet under , och inte heller honorärkonsulat och konsularagenter. Den anknytning dessa organ har till utrikesrepresentationen har beskrivits så att de hör till utrikesrepresentationen. I tredje stycket slås fast vad beteckningen utrikesförvaltningen omfattar. 4 § Utrikesrepresentationen lyder under . beslutar i frågor som rör personalen i utrikesrepresentationen och i andra frågor som rör utrikesrepresentationens administration, om något annat inte är särskilt föreskrivet. får överlämna åt en utlandsmyndighet att avgöra ärenden eller grupper av ärenden som enligt föreskrifter i en annan förordning ska prövas av . Kommentarer till 4 § Om utrikesrepresentationen uppgår i blir 4 § överflödig. De beslutsregler som finns i andra och tredje styckena ersätts av 30 § instruktionen för samt 2, 7 och 13 §§ arbetsordningen för . Chef för ett departement är det statsråd som statsministern utser enligt 7 kap. 1 § regeringsformen. Chefen för är också chef för utrikesrepresentationen. Kommentar till 6 § För tydlighets skull klargörs i andra stycket att chefskapet för innefattar också chefskap för utrikesrepresentationen. Frågor om att lämna ut allmänna handlingar som förvaras i prövas inom det departement som förvarar handlingarna, om något annat inte är särskilt föreskrivet. I tveksamma fall eller om sökanden begär det, ska en sådan fråga prövas av ett statsråd i departementet eller – när det gäller handlingar hos – av ett statsråd i Statsrådsberedningen. Frågan får också överlämnas till regeringens prövning. Första stycket ska också tillämpas på handlingar hos utrikesrepresentationen. Då ska det som sägs där om departement och statsråd i departementet i stället gälla utrikesrepresentationen och statsråd i . Kommentar till 18 § Bestämmelsen i andra stycket klargör att det förfarande som tillämpas i ärenden om utlämnande av allmän handling i också ska tillämpas i utrikesrepresentationen. SOU 2010:32 Bilaga 4 Arbetsordningar och andra före- ska besluta de ytterligare föreskrifter som behövs för dess organisation och formerna för dess verksamhet. Sådana föreskrifter kan tas in i en arbetsordning för myndigheten eller i arbetsordningar för departementen. ska besluta de ytterligare föreskrifter som behövs för dess organisation och formerna för dess verksamhet. Sådana föreskrifter kan tas in i en arbetsordning för myndigheten eller i arbetsordningar för departementen och utrikesrepresentationen. får även meddela föreskrifter om 1. konsulärt ekonomiskt bistånd enligt vad som anges i 5 § samt 17 § första stycket och andra stycket 1 lagen (2003:491) om konsulärt ekonomiskt bistånd, 2. bistånd till medborgare i länder inom Europeiska unionen och medborgare i och som lämnas med stöd av 14 § samt om ersättning åt utlandsenheterna för utgifter och kostnader för sådant bistånd, 3 åtgärder som en utlandsenhet ska vidta när en person med hemvist i eller en svensk medborgare med hemvist i utlandet har avlidit utomlands, 4.åtgärder som en utlandsenhet ska vidta i kvarlåtenskapsärenden, 5.avgiftsbeläggning av näringslivsfrämjande tjänster vid utlandsenheterna. Kommentarer till 32 § Av förslaget följer att en särskild arbetsordning kan beslutas för utrikesrepresentationen. Ett alternativ är att ha gemensam arbetsordning för och utrikesrepresentationen. Vi föreslår dock en särskild arbetsordning för utrikesrepresentationen och har utarbetat ett förslag till en sådan, se avsnitt 2.5. Andra stycket motsvarar 41 § instruktionen för utrikesrepresentationen. Regeringen beslutar om anställ- Regeringen beslutar om anställ- ning i av statsse- ning i av statsse- kreterare, kabinettssekreterare, för- kreterare, kabinettssekreterare, för- valtningschef, expeditionschef, valtningschef, expeditionschef, rättschef, chef för kansliet för sam- rättschef, chef för kansliet för sam- ordning av EU-frågor, chefs ordning av EU-frågor, chefs tjänsteman för krishantering i tjänsteman för krishantering i rektör, budgetchef, finansråd, rektör, budgetchef, finansråd, utrikesråd, inspektör, protokoll utrikesråd, inspektör, protokoll chef, ambassadör, generaldirektör, chef, ambassadör, generaldirektör, departementsråd och chef för departementsråd och chef för Detta gäller också anställning som Detta gäller också anställning som generalkonsul, minister, ambassad- generalkonsul, minister, ambassad- råd och konsul, om det i anställ- råd och konsul, om det i anställ- ningen ingår att vara chef för en ningen ingår att vara chef för en Övriga anställningar beslutas av . SOU 2010:32 Bilaga 4 I de fall där regeringen fattar I de fall där regeringen fattar beslut om anställning fastställer beslut om anställning fastställer