sou · GYB339 · 2010-06-01 00:00:00 — Däremot kan scenariot, liksom inom andra brancher med höga krav på teknikhöjd, givetvis förändras på . Vaccinproducenterna på den svenska marknaden GlaxoSmithKline (GSK) GSK är världens näst största läkemedelsföretag efter . Företaget bedriver forskning inom en rad områden. finns drygt 150 forskningsprojekt. Den samlade forsknings- budgeten uppgår till ca . GSK bedriver verksamhet i 117 länder jorden runt. Huvudkontoret finns i . GSK är, liksom övriga multinationella läkemedels- företag, ett resultat av en lång rad uppköp och fusioner. senaste mer betydande fusionen genomfördes då nuvarande GSK bildas genom en sammanslagning av . Sammantaget har GSK omkring 100 000 anställda, varav ca 15 000 är sysselsatta med forskning. Omkring 1 300 av dem arbetar med forskning och utveckling inom vaccinområdet. Denna bedrivs huvudsakligen vid företagets anläggning i , . GSK svarar för knappt en fjärdedel av världens samlade vaccin- produktion. På världsmarknaden för läkemedel i stort är GSK:s marknadsandel dock . GSK tillverkar och säljer 25 olika vaccinprodukter och ytterligare ett tjugotal är under klinisk prövning. Några av de nya produkter som är under utveckling redovisas i tabell 7.3. Tabell 7.3 Exempel på nya vacciner och vacciner under utveckling i GSK Dessutom pågår utveckling av nya vacciner mot Tuberkulos, denguefeber, herpes zooster samt flera olika typer av nya influensa- vacciner, bl.a. mot H5N1 (fågelinfluensa). Enligt uppgift från GSK är företaget det enda i världen som bedriver självständig forskning om vaccin mot Hiv. och har träffat ett särskilt avtal med GSK om leveransgarantier för influensavaccin till hela befolkning i händelse av en influensapandemi. Avtalet aktiverades i samband med pandemin med den s.k. nya influensan (svininfluensa). Som en följd härav upphandlade 18 miljoner doser från GSK för leverans till landets landsting och andra vårdgivare med början . GSK är också en stor aktör inom områden som läkemedel mot astma och KOL, diabetes, virussjukdomar, infektionssjukdomar och centrala nervsystemets sjukdomar. , nedan , har en marknadsandel för vacciner i samma storleksordning som GSK, globalt sett. En viktig skillnad mellan de båda företagen är att enbart arbetar med vacciner medan GSK:s verksamhet på vaccinmarknaden utgör en mindre, men betydande del av den samlade verksamheten. i sin nuvarande organisation är ett resultat av ett samarbete (joint venture) mellan tidigare och & Dohme. Bolaget samägs av dessa. Bolaget kan därmed sägas bilda ägarnas drift- och resultatmässiga ramverk för tillverkning och försäljning av vacciner. Ägarföretagen är verksamma på stora delar av den övriga läkemedelsmarknaden. är representerat i 19 europeiska länder, huvudsakligen i . Företaget tillverkar och säljer ett drygt femtiotal vaccinprodukter, varav 26 olika barnvacciner. Det innebär att företaget har världens bredaste utbud av vacciner. Sammantaget marknadsförs vacciner mot 18 olika sjukdomar. I marknadsför 16 olika vacciner, bl.a. ett brett program av barnvacciner. Fler olika resevacciner ingår också i sortimentet, bl.a. vaccin mot gula febern och rabies. En uppmärksammad nyhet i sortiment är vaccin mot humant papilomvirus, som säljs under varumärket i konkurrens med GSK:s liknande produkt . är ett multinationellt läkemedelsföretag med bas i . har ca 50 000 anställda över hela världen, varav ca 6 000 arbetar med forskning och utveckling av läkemedel och vacciner i 40 länder. investerar i forskning och utveckling av nya läkemedel. De viktigaste forskningsområdena är alzheimers sjukdom, antidepressiva läke- medel, centrala nervsystemet sjukdomar, cancer samt kvinnohälsa. ökat från till . förvärvades av , som är världens största läkemedelsföretag. Med forsknings- och utvecklingsprogram fokuserade på mole- kyler, vacciner och bioteknologi arbetar företaget med drygt 60 nya läkemedel i olika steg av utvecklingsprocessen. marknadsför i vacciner mot meningokock- och pneumokockinfektion. Forskning och utveckling inom vaccin- området är i första hand inriktad mot nya och förbättrade vacciner mot pneumokocker, bl.a. mot invasiv pneumokockinfektion. Ytterligare några men mindre aktörer finns på den svenska vac- cinmarknaden. Dessa marknadsför vardera ett mindre antal vacciner i . i (SSI) bedriver en verksamhet som i hög grad liknar den vid i . En viktig skillnad är att SSI också har egen vaccintillverkning och uppträder som kommersiell aktör på vaccinmarknaden i flera länder. I marknadsför SSI vaccin mot stelkramp, kombina- tionsvaccin mot difteri, kikhosta, polio och stelkramp samt det enda vaccinet mot tuberkulos på den svenska marknaden. Även i har staten tidigare tillverkat vaccin genom (). Varumärket lever kvar i firman . Företaget har dock ingen anknytning till svenska staten. Det är istället en del av den . SBL marknadsför sig som ett svenskt vaccinföretag med ett komplett sortiment av vacciner. Företaget har, förutom vaccintillverkning, en omfattande verksamhet med distribution av vacciner i . Bland annat distribueras vacciner direkt till sjuk- vården, både från den egna tillverkning och från samarbetspartners. Företaget marknadsför i vaccin mot influensa och flera olika resevacciner, såsom Dukoral mot kolera, Epaxal mot hepatit A och Vivotif mot tyfoidfeber. Dessa tillverkas i egen regi. Andra tillverkare med ett litet antal vacciner på den svenska marknaden är och Vaccines. marknadsför vaccin mot fästingburen encefalit och mot meningokockinfektion. Även Vaccines tillhandahåller vaccin mot fästingburen Dessutom marknadsförs i vaccin mot rabies och influensa. 7.3.2Distribution och försäljning av vacciner i Vacciner distribueras på andra sätt än övriga läkemedel. Som berörts i kapitel 5 gäller särskilda regler för försäljning av läkemedel till sjukhusen. Vissa särregler finns också för vacciner. De innebär i korthet att den som har tillstånd att bedriva partihandel med läkemedel också har rätt att bedriva detaljhandel med läkemedel till sjukvårdshuvudmän och sjukhus. I fråga om vacciner gäller denna rätt dessutom distribution direkt till andra köpare på detaljist- marknaden än sjukvårdshuvudmän och sjukhus, t.ex. läkare, veterinärer och vaccinationsmottagningar.14 En betydande andel av vaccinerna distribueras därför inte via apoteksledet utan direkt från grossisterna till användarna. Stora användare av vacciner är landstingens barnavårdscentraler samt kommunala skolor och friskolor landet runt. Det fungerar praktiskt så att den ansvarige för vaccinförsörjningen, t.ex. en skolsköterska, ringer till distributionsföretaget, i vissa fall till tillverkaren, och beställer det antal doser som behövs inför en vaccinationsomgång. På läkemedelsmarknaden i stort svarar de båda grossistföretagen för vardera ungefär hälften av grossistmarknaden för läkemedel. Det gäller inte på vaccinmarknaden. På marknaden för vacciner är SBL Vaccines den största aktören i grossistledet. SBL distribuerar av de vaccindoser som säljs i . Räknat som andel av omsättningen är marknads- andelen något mindre. Det beror på att SBL svarar för en högre andel av distribution av influensavaccin än övriga aktörer. Influensavaccin är billigare än de flesta övriga vacciner och kostar ca 30–per dos. HPV-vaccin, som hör till de dyraste vaccinerna, kostar per dos. SBL distribuerar vaccin från samtliga tillverkare, dock med undantag för GlaxoSmithKline (GSK). Produkter från GSK distribueras istället via KD Pharma. I själva verket är organisa- tionen i denna del uppbyggd så att kunder som önskar köpa GSK:s produkter kontaktar GSK direkt när de ska beställa vaccin. GSK:s kundtjänst är uppkopplad direkt mot IT-systemen hos KD 14 Se lagen (2009:366) om handel med läkemedel,4 kap. 1 § 2 st. Pharma, som sedan praktiskt hanterar ordern och fraktar vaccinet till kunden. Det innebär t.ex. att den vårdgivare som vill köpa kombinationsvaccin mot Hepatit A och B (Twinrix), är hänvisad till att handla i kedjan , eftersom det saknas konkurrerande produkter. SBL:s distributionssystem fungerar på i princip motsatt sätt. Kunden ringer då inte till tillverkaren, utan till SBL:s kundtjänst, varefter SBL distribuerar från eget lager i eller vid behov beställer kompletterande leveranser från tillverkaren. Därigenom kan kunden också, i förekommande fall, välja mellan konkur- rerande vacciner från olika tillverkare. Det gäller t.ex. de konkur- rerande produkterna från Vaccines och FSME- IMMUN från , som båda är inaktiverat helvirusvaccin mot fästingburen encefalit. På marknaden för influensavacciner finns också flera konkurrerande tillverkare, vars produkter distribueras via SBL.15 En del av detaljistförsäljning och distribution sker också via . 7.4Vaccinmarknaden i ett konkurrensperspektiv Enligt ekonomisk teori är fungerande konkurrens en grund- förutsättning för att marknaden ska kunna allokera resurser på ett samhällsekonomiskt effektivt sätt.16 Marknaden ställer in sig i ett jämviktsläge, där efterfrågan och utbud balanserar varandra. På en sådan marknad är det konsumenternas marginella betalningsvilja och producenternas marginalkostnader, som avgör vad som ska produceras, i vilken mängd och till vilket pris. Konkurrensen är således inget mål i sig utan, i de flesta fall, en förutsättning för samhällsekonomisk effektivitet. En marknad med fungerande konkurrens kännetecknas av låga inträdesbarriärer för nya aktörer, identiska eller jämförbara produkter och köpare som har en god information om produk- ternas egenskaper och priser. På en sådan marknad finns många företag med varierande storlek. De strävar ständigt efter att minimera sina kostnader genom ett effektivt resursutnyttjande. Nya produkter, produktionsmetoder och sätt att tillgodose företagens egna behov av varor och tjänster utvecklas ständigt. 15Intervju med företrädare för Vaccines. 16På vissa marknader är naturliga, men reglerade, monopol mer effektiva än konkurrerande leverantörer. marknad med fungerande konkurrens präglas av dynamik. I själva verket är en perfekt konkurrens en teoretisk konstruktion. Det finns alltid faktorer som hämmar eller snedvrider konkurrensen. Den perfekta konkurrensmarknaden, som den beskrivits, kan dock tjäna som referens när konkurrenstrycket på en marknad ska analyseras. Hur ter sig då vaccinmarknaden i ett sådant perspektiv? I det följande ska först något beröras vilka faktorer som generellt sett påverkar konkurrensen på en marknad. Härefter ska, mot bakgrund av framställningen i det föregående, vaccin- marknaden belysas närmare från ett konkurrensperspektiv. 7.4.1Generella faktorer av betydelse för konkurrensen Om konkurrensen på vaccinmarknaden ska kunna analyseras krävs någon kännedom om faktorer som typiskt sett påverkar konkur- rensen på en marknad. Det kan t.ex. vara en marknadsstruktur, med ett eller ett fåtal företag, som uppstått genom offentliga regleringar eller genom svårbemästrade inträdesbarriärer kring marknaden. Aktörerna kan dessutom, genom olika slag av kartell- samarbete, sätta konkurrensen ur spel. Kundernas agerande kan också ha betydelse. Det gäller inte minst hur de planlägger och genomför offentliga upphandlingar på marknader där sådana är vanliga. Företag med betydande marknadsandelar har större möjlighet att utöva marknadsmakt över köparna. I regel tenderar marknader med ett fåtal stora företag att ha en svagare konkurrens än marknader med många företag av varierande storlek. Om marknaden är koncentrerad, dvs. om ett litet antal företag svarar för hela marknadens behov, blir det också lättare för företagen att bilda karteller för att påverka prisnivån. Övervakningen av att deltagarna följer kartellöverenskommelsen underlättas på en koncentrerad marknad. Om en marknad kännetecknas av oligopol, dvs. ett fåtal företag som tillsammans har en stor marknadsmakt, tenderar de att samordna sina marknadsbeteenden i högre grad än på marknader med många företag av varierande storlek. Den yttersta formen av sådan samordning bildar en kartell. En kartell är en uttrycklig, olaglig överenskommelse mellan företagen att sätta konkurrensen ur spel. Karteller kan t.ex. avse överenskommelser om vilka pris- och rabattnivåer som ska tillämpas på marknaden. De kan också avse överenskommelser om vilket av flera företag, som ska vinna en viss upphandling. Det senare brukar betecknas som en anbuds- kartell.17 Mot den bakgrunden är marknadens koncentration en viktig prioriteringsfaktor för konkurrensmyndigheterna när kon- kurrensen på olika marknader ska övervakas. En hög marknadskoncentration motverkas, eller uppstår inte, om det är lätt för nya aktörer att komma in på marknaden. I det sammanhanget är det av intresse att analysera vilka barriärer mot inträde som kan finnas på en marknad. Med vertikal integration menas att flera olika led i en tillverknings- eller värdekedja samlas inom ett företag eller inom en koncern. Genom vertikal integration kan ett företag i många fall påverka konkurrensförhållandena i underliggande led. Ett exempel är när ett och samma företag är verksamt både på grossist- och detaljist- marknaden. De egna detaljisterna kan då gynnas och konkur- rerande detaljister missgynnas inom grossistverksamheten. Ett närliggande förhållande föreligger då ett företag är verksamhet på två marknader för inbördes komplementära varor, såsom hård- och mjukvara i datorindustrin eller för respektive DVD- spelare. Med inträdesbarriärer avses hinder mot marknadsinträde, som kan vara av flera slag. Inträdesbarriärer har stor betydelse för konkur- rensen, eller för en potentiell konkurrens, på en marknad. En typisk inträdesbarriär utgörs av stora investeringskostnader för att starta produktion av en viss vara. 17 Ett exempel på anbudskartell är den s.k. asfaltkartellen, som utredde . Leverantörerna av asfalteringstjänster bestämde i förväg, vid hemliga möten, vem av dem som från fall till fall skulle vinna olika offentliga upphandlingar. Köparna representerades av kommunerna och . De företag som trädde tillbaka fick betalt av de övriga via luftfakturor. Sedan kartellen avslöjats sjönk priserna på den svenska asfal- teringsmarknaden med i genomsnitt . är irreversibla, dvs. att de inte kan nyttiggöras för andra ändamål om företaget vill lämna marknaden, föreligger ytterligare ett betydande hinder (s.k. utträdesbarriär). Ju mer specialiserad en anläggning, en fabrik eller en maskinell utrustning är, desto svårare blir den att utnyttja för alternativa ändamål vid utträde från marknaden. Exempel på branscher med höga in- och utträdesbarriärer är el- och gasproduktion, betongindustri och petroleumindustri. Ett oljeraffinaderi, som kräver betydande investeringar, har knappast någon alternativ användning. Detsamma gäller kärn- och oljekon- denskraftverk. Även kostnader för städning efter en verksamhet kan vara betydande. Det kan t.ex. gälla kemisk industri och petroleumindustri. Även andra investeringar än i anläggningstillgångar kan vara irreversibla och motverka marknadsinträde. Det gäller t.ex. mark- nadsföringskostnader och investeringar i rekrytering och utbild- ning. En hög grad av specialisering och kompetens ger här högre kostnader än för personal med mer generell kompetens. Härtill kommer att de existerande aktörernas agerande kan antas ha betydelse för om ett företag vill gå in på en marknad eller avstå från marknadsinträde. De existerande företagen kan antas agera på olika sätt och mer eller mindre aggressivt, t.ex. genom kraftiga prissänkningar (prisdumpning), som stora aktörer kan tillämpa . Så har företagen agerat t.ex. på marknaden för inrikesflyg, på postmarknaden och på marknaden för järnvägs- transporter. Andra strategiska åtgärder för att värna sina marknads- andelar förekommer också. Exempel på det är olika typer av kundklubbar och bonussystem, t.ex. poäng på flygresor, som kan bytas mot flygbiljetter. De existerande företagen kan också tillämpa vissa certifieringskrav på produkterna, som de inbördes enats om. Ytterligare ett sätt att mota bort nya konkurrenter är att kontrollera distributionskanalarena i den egna koncernen eller i gemensamt ägda distributionsbolag. Sammanfattningsvis kan sägas att höga investeringskostnader i specialiserade tekniska anläggningar och byggnader, liksom i specialiserad och högt kvalificerad arbetskraft innebär höga inträdesbarriärer. Om dessa investeringar också i hög grad är irreversibla ökar höjden på inträdesbarriären ytterligare. Till detta skall läggas det förväntade agerandet från de existerande konkur- renterna. Ett specialfall av inträdesbarriär utgörs av legala inträdeshinder. Sådana hinder kan leda till legala monopol. Exempel på sådana monopol är Systembolaget och, fram till , även monopol på detaljistförsäljning av läkemedel. Ett annat lagreglerat monopol gäller överföring av el i elnäten. I andra fall resulterar regleringen inte i monopol, men förutsätter tillstånd eller auktorisation för att ett marknadsinträde ska vara möjligt. Beroende på hur regelverket tillämpas kan höjden på den legala barriären påverkas av den rättstillämpande myndig- heten. Ett exempel på den senare typen av legal barriär är de särskilda krav som ställs på läkemedelsdistributörer och för apotek, för att inträde på marknaden ska vara möjligt. Ytterligare en typ av legalt hinder är immaterialrättsligt skyd- dade marknader, t.ex. marknaden för en viss patenterad produkt. Reglerna om patent för vacciner och andra läkemedel har beskrivits i kapitel 5, och innebär att patentinnehavaren har ensamrätt att sälja det aktuella vaccinet . Det leder i praktiken till ett monopol . Ytterligare en variant av inträdesbarriär, som generellt förtjänar att belysas, är behovet av tillträde till teknisk infrastruktur. Sådan infrastruktur kan utgöras av t.ex. ett telenät eller ett nät av bankomater. , som äger det traditionella kopparnätet för telekommunikation, har t.ex. av ålagts att sänka de överföringsavgifter som tillämpats för konkurrerande telebolag. På motsvarande vis har de nya s.k. nischbankerna initialt haft svårigheter att få tillgång till bankomatsystemet, som ägs av storbankerna. Sådant tillträde har emellertid varit av avgörande betydelse för att de nya aktörerna ska kunna få så många kunder att verksamheten blir ekonomiskt bärkraftig. I det föregående har betydelsen från ett konkurrensperspektiv av säljarföretagens verksamhetsförutsättningar och ageranden berörts. Även kundernas beteende har dock stor betydelse för hur kon- kurrensen fungerar. Inledningsvis har angivits att tillgången till en god information är avgörande för rationella konsumtionsval. En sådan god informa- tion är svår att uppnå på många marknader. Generellt gäller att identiska eller liknande produkter underlättar en god köparin- formation. På motsatt sätt är det svårare att skaffa information ju mer komplex en produkt är. Det har visats att marknaden för banktjänster uppvisar en relativt låg kundrörlighet, vilket i hög grad beror på svårigheter för kunderna att jämföra de olika bankernas tjänster, i synnerhet när de från fall till fall paketeras på olika sätt.18 Generella konkurrensproblem vid offentlig upphandling Även beteendet hos kvalificerade köpare, som upphandlar varor och tjänster yrkesmässigt, har stor betydelse för hur konkurrensen på en marknad fungerar. I dessa fall kan köparen antas ha en mer ingående kunskap om produktens och marknadens egenskaper än vad som är fallet på konsumentmarknaderna. I utredningsarbetet har fördelen med stora vaccinupphandlingar framhållits genom att dessa ger bättre möjligheter till låga priser. Stora upphandlingar, som innebär samverkan mellan flera olika myndigheter, t.ex. flera olika landsting, kan dock under vissa förut- sättningar begränsa konkurrensen genom att små och medelstora företag, som har mindre skalfördelar än de större, i praktiken motas bort från upphandlingen. Detta motverkar nyetablering och nyinvestering på den aktuella marknaden. Även om en upphandling utformats enligt regelverket finns inga garantier för att konkurrensen blir effektiv. Stora upphandlingar kan t.ex. underlätta konkurrensbegränsande beteenden bland leverantörerna. Ett sådant beteende, som berörts i det föregående, är anbudskarteller. I en professionellt bedriven upphandlings- verksamhet bör risken för sådana karteller fortlöpande beaktas. 18 Konsumentrörligheten på de finansiella marknaderna, (2001:3). Risken för anbudskarteller är generellt sett större på en koncentrerad marknad än på en marknad som är mer fragmenterad. Det finns ett antal varningssignaler som kan indikera att en anbudskartell bildats. Exempel på sådana är att anbud från vissa företag är väsentligt högre än tidigare eller jämfört med företagets prislistor. Det kan indikera att anbudet är ett skuggbud, dvs. företaget deltar i upphandlingen för syns skull, väl medvetet om att ett annat företag ska vinna upphandlingen. Om färre företag än normalt lämnar anbud kan det vara tecken på att vinnaren är utsedd gemensamt av konkurrenterna i förväg. Detsamma gäller om ett och samma företag år ut och år in lämnar det lägsta anbudet, liksom om marginalen i kronor är oförklarligt stor mellan vinnande företag och det företag som lagt det näst bästa budet. Anbudskarteller har också avslöjats genom att ett identiskt skriv- eller räknefel före- kommer i flera anbud från till synes konkurrerande leverantörer. Ett varningstecken är också om flera anbud presenteras i samma mall.19 7.4.2Konkurrensbegränsande faktorer på vaccinmarknaden På vaccinmarknaden liksom på läkemedelsmarknaden i övrigt gäller att forsknings- och utvecklingskostnaderna är betydande. Det tar att få fram ett nytt läkemedel och kostar . Det innebär i sig en inträdesbarriär som inte kan övervinnas av andra än mycket stora, forskande läkemedelsföretag. Därmed är det naturligt att det är de stora företagen som blir dominerande. På läkemedelsmarknaden i stort är dock parallellimport och, efter patenttidens utgång, generika- tillverkning faktorer som stimulerar konkurrensen. Konkurrensen från generika är dock närmast obefintlig på vaccinmarknaden. Det beror på att det finns specifika problem med att ta fram generiska versioner av just vacciner om man jämför med läkemedel i övrigt. Ett vaccin är, i motsats till vanliga tabletter, en biologisk substans. Den består av levande, försvagat eller avdödat smittämne, t.ex. virus. har också s.k. virusliknande partiklar börjat användas. Den biologiska substansen, eller stammen, måste odlas 19 En omfattande checklista över företeelser som kan tyda på en anbudskartell finns på . Innehållet i en tablett kan däremot lätt identifiera genom analys. Den kemiska formelns, eller molekylens utformning, kan kopieras och ger då en exakt kopia av originalläkemedlet. Att odla fram den biologiska virusstammen eller en virus- liknande komponent i ett vaccin är däremot svårt. Det kostar mycket pengar och tar i de flesta fall . Ett alternativ kan vara att köpa den färdiga stammen från det företag som odlat fram den från början och som haft patentskydd för den. Den nya stammen måste dock genomgå testning och godkännande så som originalet. Det ställs också större krav på renhet m.m. i vaccintillverkning än vid tablettframställning. Det beror på att vaccinet i de flesta fall ska injiceras. Det innebär att också tillverkningen, fyllning på sprutor m.m., är avsevärt dyrare än verksamheten med att stansa piller. Vaccinet förvaras i stora cisterner i en anläggning, som ytligt sett påminner om ett bryggeri eller liknande processindustri. Dessa omständigheter kan sammantaget antas utgöra stora barriären och även minska incitamenten för generikaföretagen att gå in på marknaden. Några generiska vaccinprodukter finns inte heller på marknaden. Härtill ska läggas frågan om kliniska prövningar av nya vacciner på allmänheten inför ett godkännande. Vacciner ges till friska individer och ofta till barn. De etiska kraven, och kraven på säkerhet, vid studier i fas två eller tre är därför väsentligt högre vid vaccinprövningar än vid prövningar av andra läkemedel.