sou · GYB340 · 2010-05-28 00:00:00 — Ämnesfokus: Verket premierar insatser med en tydlig koppling till återvändande, vidarebosättning, arbetskraftsinvandring, cirkulär migration och frivillig återvandring. Kompetens- och resursfokus: resurser ska satsas på insatser där verket besitter specifik kompetens. efterlyser mer samarbete med andra aktörer konstaterar att man ser utrymme för närmare samarbete med andra utvecklingsaktörer, framförallt Sida, inom samtliga ovan listade områden. Ett antal faktorer av praktisk natur identifieras som försvårande för en sådan utveckling. Migrations- verket efterlyser en regelbunden dialog på hög nivå med Sida. Från sida är man också intresserad av att medverka t.ex. vid framtagande av samarbetsstrategier med avseende på migr- ation och att bidra med kompletterande information i Sidas land- analysarbete. Avsaknad av för utvecklingsinsatser öronmärkt finansiering är ett annat problem som lyfts. Extern medfinansiering för inter- nationella utvecklingsprojekt kan sökas från Europeiska Flyktingfonden9 (bl.a. för projekt kring vidarebosättning), Euro- peiska Återvändandefonden10 (bl.a. för återvandringsprojekt), EU:s tematiska program och i viss mån från Sida. Verket har t.ex. ett 9Fonden kan användas för att stödja olika former av insatser riktade till nyanlända flyktingar eller skyddsbehövande samt asylsökande. Stöd till vidarebosättning utgör ett av flera områden. 10Fonden erbjuder stöd för åtgärder rörande återvändande och återvandring med koppling till asylsökande. Svenska myndigheters arbete med migration och utveckling avtal med Sida om finansiering av Söderköpingsprocessen som avser kapacitetsuppbyggnad i samarbete med , och bl.a. rörande asylrelaterade frågor.11 skulle välkomna en PGU-budget inom vilken gemensamma projekt och insatser med koppling till migration i tredjeland med betydelse för migration och utveckling, skulle kunna identifieras. Verket noterar att tillgänglig finansiering riktar sig till asyl- sökande och personer som fått skydd, vilket lämnar en stor grupp migranter, som har tydliga kopplingar till cirkulär migration, utan- för. Ett problem av strukturell natur är den tydliga åtskillnad som görs både i nationella system och inom EU-kontexten mellan hanteringen av frågor som rör asyl- och flyktingfrågor respektive arbetskraftsmigration. Det finns inget internationellt forum där migrations- och utvecklingsaspekter med koppling till båda dessa områden kan diskuteras. 8.4Swedfunds roll i utvecklingssamarbetet är ett statligt riskkapitalbolag för investeringar framför- allt i utvecklingsländer i , och . etablerades 1979 med syfte att bidra till uppkomsten av lönsamma företag i utvecklingsländer och därigenom stimulera en hållbar eko- nomisk utveckling. har gjort 180 invester- ingar i drygt 50 länder. är aldrig ensam investerare utan samarbetar med framförallt banker och andra finansiella insti- tutioner. arbetar på kommersiella villkor och erbjuder aktiekapital, lån och garantier för finansiering av projekt i låg- och lägre medelinkomstländer. Utgångspunkten för verksamhet är att internationell handel och livskraftiga företag utgör centrala drivkrafter bakom tillväxt och utveckling. Genom investeringar i företag och projekt bidrar därmed till ekonomisk tillväxt. Andra positiva effekter är kunskaps- och teknologiöverföring, s.k. demonstra- tionseffekter som innebär att framgångsrika projekt gör det lättare 11 Se vidare /europeaid/what/migration-asylum/index_en.htm Svenska myndigheters arbete med migration och utveckling att attrahera nytt kapital, liksom främjande av god företagskultur, bl.a. genom att understryka företagens sociala ansvar (CSR). investerar huvudsakligen i små och medelstora före- tag som verkar inom sektorer som infrastruktur cement, papper och jordbruksindustri. Exempel på projekt är samarbetet med en mobiloperatör i och en cementtillverkare i . Båda dessa företag är sina länders största skattebetalare och genererar viktiga skatte- intäkter som kan bidra till utveckling. De är dessutom stora arbets- givare.12 arbete med invandrarföretag i driver ett projekt för investeringssamarbete med utrikes födda entreprenörer i från länder utanför EU. Genom projektet tillhandahåller finansiellt stöd i form av riskkapital till entreprenörer som önskar etablera verksamhet i sina ursprungsländer. bidrar av risk- kapitalet. Utgångspunkten är att dessa individer genom sin kultur- ella bakgrund, i kombination med erfarenheter av företagande i , besitter unik kompetens som kan bidra till utveckling i ursprungsländerna. Bland lyckade etableringar kan nämnas öpp- nandet av första specialistsjukhus för hjärt- och kärl- sjukdomar.13 8.5Tillväxtverket – främjande av utrikes föddas företagande har fått regeringens uppdrag, och en budget på för perioden –2010, för att främja utrikes föd- das företagande. Program för företagare med utländsk bakgrund 2008–2010 syftar till att ta tillvara utlandsföddas vilja att vara företagare och därmed skapa förutsättningar för fler jobb och fler växande företag. Genom rådgivning, nätverk och mötesplatser, bättre förutsättningar till finansiering och ökad kunskap om före- tagare med utländsk bakgrund, ska insatserna minska de svårigheter och hinder som dessa företagare möter. Svenska myndigheters arbete med migration och utveckling –2009 stöd till ett tjugotal organisationer för råd- givnings- och nätverksprojekt som riktar sig till utrikes födda före- tagare. Inom ramen för det s.k. bidrar med för insatser som ska öka svensk export till genom satsningar på företagare med irakisk bakgrund i . Kompetensmatchning är ett viktigt inslag.14 Tillsammans med och har tagit fram två utbildningskoncept för att öka bankernas och utlands- föddas kunskap om varandra. Syftet är att företagare med utländsk bakgrund ska ges samma förutsättningar som andra företag att få finansiering vid etablering och utveckling. arbetar kontinuerligt med att uppdatera, utveckla och sprida kunskap inrikes födda om företagare till näringslivsaktörer.15 är ett statligt ägt bolag med 19 dotter- bolag där ägandet delas mellan moderbolaget () och landsting, regionförbund och andra regionala ägare. ALMI:s upp- drag är att främja utvecklingen av små och medelstora företag och att stimulera nyföretagande för att bidra till tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv. samarbetar med den ideella stiftelsen , vars huvuduppdrag i detta sammanhang är att bistå med rådgivning till företag som startats av utrikes födda i syfte att främja ett fram- gångsrikt företagande. Till denna rådgivning kopplas olika finansi- eringsinstrument, bl.a. mikrolån, men dessa är gemensamma för alla företag och inte riktade specifikt till invandrarföretag. erbjuder också s.k. exportlån som kan sökas av alla. erbjuder, till skillnad från , inga finansier- ingsmöjligheter för verksamhet i ursprungsländer utan fokuserar enbart på att främja utrikes föddas företagande i Sverige.16 14Samtal med Vukica Bosnjak, programansvarig . 15Se vidare /huvudmeny/programfortillvaxt/foretagaremedutlandsk bakgrund/radgivningtillforetagaremedutlandskbakgrund/beviljadprojekt2008/beviljadpro- jekt2008.4.4f9fd2c7123e067bdde80003806.html 16Samtal med Maroun Aoun, /IFS Rådgivning (2010). 9Cirkulär migration och utveckling – hanteringen på EU-nivå Vid Europeiska rådets möte i inleddes vägen mot gemensamma regler för invandring inom EU. Vid mötet underströks bl.a. att tredjelandsmedborgare som vistas lagligen inom EU bör har rättigheter och skyldigheter jämförbara med EU- medborgarnas. Lissabonstrategin, som antogs , lyfter fram betydelsen av laglig migration som ett av flera alternativa medel för att möta mål- sättningen att göra EU till världens mest konkurrenskraftiga och dynamiska kunskapsbaserade ekonomi. Åtgärder för att locka och behålla högkvalificerad arbetskraft identifieras som ett viktigt inslag för att nå denna målsättning. togs ett viktigt steg i denna riktning i och med att det s.k. Haag-programmet gav i uppdrag att innan utgången av 2005 presentera en strategisk plan för laglig migration. En central del av uppdraget var att föreslå ett regelverk för inresetillstånd som snabbt skulle kunna möta unionens fluktu- erande efterfrågan på migrerande arbetskraft. Ett första svar på denna begäran kom genom kommissionens s.k. grönbok om ekonomisk migration, som presenterades . Denna följdes sedan, efter konsultationer med medlems- länderna och andra relevanta parter (s.k. stakeholders), av en stra- tegisk plan för laglig migration som lades fram i slutet av . Den strategiska planen slog fast att en rad förslag rörande arbets- kraftsinvandring, inklusive förslag avseende villkoren för tredje- 1 EU-Kommissionen (2005). Cirkulär migration och utveckling – hanteringen på EU-nivå landsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställ- ning, skulle presenteras och antas –2009. Där- med inleddes arbetet, uppdelat på fem direktiv, mot ett gemensamt regelverk för sektorsindelad arbetskraftsinvandring. 9.2Samarbete kring migration och utveckling publicerade ett första policy- papper om migration och utveckling i form av ett s.k. meddelande.2 Meddelandet diskuterar hur remitteringar, diasporan, kompetens- flykt samt cirkulär migration påverkar utvecklingen i ursprungs- länderna och hur migrationens positiva utvecklingseffekter kan för- stärkas. EU:s globala ansats i de yttre förbindelserna på migrations- området3, som antogs 2005, utgör en strategi för ett brett och integrerat angreppssätt på migration och utveckling. En viktig del är att uppnå ökad samstämmighet mellan berörda politikområden. Ansatsen förordar en integrering av migrationsfrågorna i EU:s utrikespolitik och i utvecklingssamarbetet. Den globala ansatsen redogör för hur EU ska arbeta i dialog och partnerskap med tredje land inom laglig invandring, olaglig invandring (inklusive män- niskohandel/trafficking), asyl, samt på migrations- och utveck- lingsområdet. Konkret ska ursprungs- och transitländer upp- muntras att införliva migrationsfrågor i sina nationella utvecklings- planer och -strategier för fattigdomsminskning. EU ska stödja uppbyggandet av kapacitet för effektiv hantering av migrationsfrågor inom utvecklingssamarbetet, bl.a. genom att upprätta landspecifika migrationsprofiler. Ett antal samarbetsinstrument står till förfogande inom ramen för strategin, däribland partnerskap för rör- lighet och samarbetsplattformar för migration. 2KOM (2005) 390. 3Förtydligande: EU Global Approach to Migration översätts ibland till EU:s globala ansats för migration och ibland till EU:s övergripande strategi för migration. Cirkulär migration och utveckling – hanteringen på EU-nivå antog slutsatser till stöd för en för- stärkning av den globala ansatsen för migration genom satsningar på s.k. partnerskap för rörlighet och cirkulär migration. Mol- davien4 och identifierades som pilotländer. Partnerskapen för rörlighet utgör ett politiskt ramverk för ett brett samarbete och ömsesidiga åtaganden på migrationsområdet med utvalda tredje länder. Partnerskapen fungerar som ett över- gripande ramverk för projekt och initiativ mellan intresserade med- lemsstater och partnerlandet på de tre områden som ingår i EU:s övergripande strategi för migration, dvs. främjande av laglig invandring och rörlighet, motverkande av olaglig invandring samt främjande av de positiva kopplingarna mellan migration och utveckling. Partnerskapen ingås mellan europeiska gemenskapen, de deltagande medlems- staterna och tredje land. Hänsyn tas till EU:s respektive medlems- staternas kompetenser. Innehållet i partnerskapen varierar bero- ende på förutsättningarna och prioriteringarna i varje enskilt fall. EU har ingått pilotpartnerskap för rörlighet med , och . Det senare undertecknades . deltar i partnerskapen för rörlighet med och . 9.3Samarbetet kring cirkulär migration och utveckling I sitt meddelande om cirkulär migration och partner- skap för rörlighet mellan EU och tredje länder5, redogör kom- missionen för hur den cirkulära migrationen kan underlättas. Syftet är att tillgodose behovet av arbetskraft inom unionen, som utvecklingen i ursprungsländerna främjas. I meddelandet ger kommissionen sin defini- tion av vad cirkulär migration innebär: Cirkulär migration [skulle] kunna ses som en tillfällig, laglig för- flyttning av människor mellan en eller flera medlemsstater och vissa 4Arbetsförmedlingen driver, med EU-finansiering, ett projekt avseende återvandring av arbetskraft. Ett stort antal medlemsstater deltar i projektet som syftar till att förbättra form- erna för arbetskraftsmigration från till EU samt förbättra förutsättningarna för moldavisk arbetskraft som återvänder till hemlandet efter att ha arbetat inom EU. Migra- tionsverket har bistått Arbetsförmedlingen i projektet. ((2009). 5KOM (2007) 248. Cirkulär migration och utveckling – hanteringen på EU-nivå tredjeländer, antingen av tredjelandsmedborgare som utnyttjar möj- ligheten till laglig anställning i EU eller av personer som lagligen är bosatta i och som beger sig till sitt ursprungsland. [] En väl- hanterad, incitamentsbaserad rörlighet mellan ursprungs- och destina- tionsländer kan öka de positiva effekterna av det bidrag till utveckling som ges av migranter och medlemmar av folkgrupper bosatta i för- skingringen när de tillfälligt besöker eller återvänder till sitt ursprungs- land. Skyddsklausuler som förhindrar för lång vistelse och säkerställer återvändande är avgörande faktorer i syfte att hindra att en tillfällig vistelse blir permanent.6 antogs rådsslutsatser7 i vilka rådet bekräftade de insatser som genomförts och angav hur EU ytterligare kan utveckla arbetet med den globala ansatsen för migration. På migrations- och utvecklingsområdet underströks särskilt vikten av att stärka dia- sporagruppernas roll i utvecklingssamarbetet med ursprungsländer, att överföringar av remitteringar måste underlättas samt att EU:s medlemsstater i sitt utvecklingssamarbete ska stödja sysselsätt- ningspolitik och utvecklingen av den produktiva sektorn i ursprungs- länder. Den s.k. Europeiska pakten för invandring och asyl som antogs av EU:s stats- och regeringschefer , är en politisk överenskommelse som spänner över fem områden: laglig invandring och integration, olaglig invandring och återvändande, gränskontroll, asyl, partnerskap med tredjeländer samt migration och utveckling. Pakten är en del av EU:s pågående harmoniser- ingsprocess på migrationsområdet. Särskilda rådsslutsatser om vikten av en samstämmig politik för utveckling på migrationsområdet med relevans för cirkulär migra- tion och utveckling, antogs av berörda ministrar /de- cember 2009.9 Slutsatserna ger i uppdrag att titta närmare på en rad migrationsrelaterade områden som påverkar hur migration och cirkulär migration kan bidra till utveckling. Rådet understryker att migration och rörlighet, om de hanteras väl, kan gynna såväl ursprungs- och transitländer som migranterna själva. En sådan positiv utveckling kan bidra till minskad fattigdom i utveck- lingsländerna och direkt eller indirekt bidra till att millennieutveck- lingsmålen nås.10 6I kapitel 3 ges en komprimerad version av denna definition. 7Europeiska Rådet (2008a). 8Europeiska Rådet (2008b). (2009). (2009). Cirkulär migration och utveckling – hanteringen på EU-nivå Kommissionen och medlemsstaterna förbinder sig att ta itu med en rad utmaningar som påverkar cirkulär migration och utveckling. Det gäller bl.a. att identifiera faktorer som kan under- lätta cirkulär migration och frivilligt återvändande så som över- föring av sociala rättigheter, migranters möjligheter att återvända till ursprungslandet utan att förlora uppehålls- tillståndet i destinationslandet (en s.k. pausknapp11) samt främj- ande av tillräckliga försörjningsmöjligheter i ursprungslandet. Vid- are förbinder sig medlemsstaterna och att stärka dialogen och samarbetet med diasporagrupper, uppmuntra kontakter mellan migranter och deras ursprungsländer samt stödja migrantnätverk på europeisk nivå. Ytterligare en viktig utmaning är att främja öppnare, billigare, snabbare och säkrare penningflöden till migranternas ursprungsländer och tillse att regelverket inte för- svårar effektiv användning av lagliga betalningskanaler. En känd utmaning är att bekämpa kompetensflykt genom att tillämpa relevanta uppförandekoder för etisk rekrytering. Rättig- hetsfrågor lyfts fram genom att medlemsstaterna förbinder sig att sträva mot en gemensam strategi för migranters rättigheter i syfte att öka samstämmigheten mellan den europeiska migrationspoli- tiken och politiken för sysselsättning, integration, utveckling, sociala rättigheter och mänskliga rättigheter, liksom andra politik- områden som påverkar migrationens inverkan på utveckling. 9.4Fem direktiv för laglig migration Direktiv om migranters rättigheter och utformningen av ett gemensamt uppehålls- och arbetstillstånd – det s.k. ram- direktivet Förslag till europeiska rådets och om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredje- landsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats terri- torium, och om en gemensam uppsättning rättigheter för en arbets- tagare från tredje land som vistas lagligen i en medlemsstat (det s.k. ramdirektivet), presenterades och har förhandlats inom rådet sedan dess12. Direktivförslaget syftar till att skapa en enhetlig ansökningsprocedur för uppehålls- och arbetstillstånd, 11Se vidare kapitel 6. 12Justitiedepartementet (2008a). Cirkulär migration och utveckling – hanteringen på EU-nivå vilken ska resultera i ett kombinerat tillstånd.13 En målsättning är också att bättre kunna kontrollera tredjelandsmedborgares vistelse inom EU för att arbeta. Direktivförslaget syftar också till att garantera ett antal grundläggande rättigheter för migranter från tredje land med avsikt att stärka deras rättsliga ställning.14 Bland de rättigheter som åsyftas nämns arbetsvillkor inklusive lön, uppsäg- ning, föreningsfrihet och erkännande av utbildnings- och yrkesbe- vis etc. Likabehandlingsprincipen ska gälla, dvs. migranterna ska garanteras samma rättigheter som medlemslandets egna med- borgare. Direktiv om högkvalificerad arbetskraft – det s.k. blåkorts- direktivet Rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning15 antogs av . Syftet med det s.k. blåkortsdirektivet16 är att stärka EU:s konkurrenskraft i linje med Lissabonstrategin och förbättra EU:s förmåga att attrahera, och vid behov behålla, arbetstagare från tredje land som utför högkvalificerat arbete inom unionen. Ett ytterligare syfte är att skapa snabba och flexibla lösningar för att möta arbetsmarknadens behov och förändringar i efterfrågan. Skynd- sam handläggning av tillståndsansökan och attraktiva vistelsevillkor för arbetstagarna och deras familjemedlemmar ska erbjudas. Blåkortet, som utfärdas för maximalt i taget, är kopplat till tjänstgöring i ett specifikt medlemsland. För att kvalificera sig för EU:s blåkort krävs uni- versitetsutbildning eller yrkeserfarenhet av relevans för respektive anställningsområde och ett giltigt anställningskontrakt. Därtill uppställs särskilda lönevillkor där arbetstagarens lön måste uppgå till minst 1,5 gånger den genomsnittliga bruttoårslönen i berörd medlemsstat. Direktivet föreskriver också ett antal minimi- rättigheter som personer som fått en högkvalificerad anställning ska garanteras. 13För svenskt vidkommande innebär detta inga stora förändringar eftersom en sådan praxis redan är etablerad. 14Familjemedlemmar till unionsmedborgare, flyktingar och personer i behov av inter- nationellt skydd, säsongsarbetare, utstationerade arbetstagare (enligt 1996/71/EG) samt per- soner som flyttar företagsinternt eller i enlighet med GATS-bestämmelserna, är undantagna. 15Rådets direktiv /50/EG (2009). 16Justitiedepartementet (2008b). Cirkulär migration och utveckling – hanteringen på EU-nivå Medlemsstaterna uppmanas genom direktivet att avstå från att aktivt rekrytera personer verksamma inom sektorer där ursprungslandet har brist på kompetens, liksom att främja cirkulär migration för att återföra kompetens och erfarenhet till ursprungsländerna. Direktivet ska vara genomfört i svensk lagstiftning . arbete med att formulera ett direktivförslag om säsongsarbetare pågår och väntas presenteras tidigast som- maren 2010. Direktivförslaget förväntas bl.a. definiera vad som är att anse som säsongsarbete och för vilken tidsperiod säsongsarbet- srelaterad vistelse ska kunna beviljas. I de förberedande konsulta- tioner som kommissionen vidtagit har vistelse vunnit mest gehör i medlemsstatskretsen. Vid- are kan kommissionen förväntas föreslå ett system med snabb- behandling av ansökningar från individer som vistats i EU på denna grund vid återkommande tillfällen, och som kan uppvisa att de efterlevt de av medlemsstaterna uppställda inrese- och vistelsevill- koren. Direktiv om företagsinternt stationerad personal Det framtida direktivförslaget om företagsinternt stationerad per- sonal (s.k. Intra Corporate Transferes, ICTs) väntas, liksom direk- tivet om säsongsarbete, presenteras tidigast . Direktivförslaget, vars personkategorier till stor del kan tänkas bli desamma som i blåkortsdirektivet, väntas omfatta högkvali- ficerade personer, inklusive chefspersoner och specialister, och s.k. graduate trainees. Vid kommissionens konsultationer med när- ingslivet har de senare framhållit vikten av att skapa ett system med så enhetliga, transparanta och flexibla regler som möjligt för bevilj- andet av arbetstillstånd för denna grupp. En av de frågor som kan förväntas vara utestående rör vissa medlemsländers krav på en specifik anställningstid inom ett visst företag för att omfattas av direktivet. Cirkulär migration och utveckling – hanteringen på EU-nivå Direktiv om avlönade praktikanter Det blir sannolikt inget fristående direktiv om avlönade praktik- anter, utan denna grupp kommer förmodligen att omfattas av det s.k. studentdirektivet.17 förväntas presentera ett förslag till bestämmelser som omfattar de avlönade praktikanterna i samband med att man redovisar en utvärdering av medlemsstaternas genomförande av studentdirektivet. Någon tidsplan för kommissionens antagande av direktivförslaget har ännu inte presenterats. För samtliga direktiv gäller att dessa ska genomföras i svensk lag efter att de antagits. 9.5Andra direktiv av betydelse för cirkulär migration och utveckling Studentdirektivet18 syftar till att möta EU:s målsättning på utbild- ningsområdet, dvs. att EU ska vara ett världsledande expertis- centrum för studier och yrkesutbildning. En förutsättning för att nå detta mål är att främja tredjelandsmedborgares inresa i och rör- lighet inom unionen i studiesyfte. Direktivet ska också underlätta rörligheten för studenter som bedriver studier i flera EU-länder. Forskningsdirektivet19 syftar till att öka EU:s attraktionskraft bland forskare i hela världen så att EU kan stärka sin ställning som inter- nationellt forskningscentrum. Direktivet underlättar för vistelse i och rörlighet inom unionen i forskningssyfte för perioder över . Likabehandlingsprincipen ska gälla med avseende på arbetsvillkor, social trygghet och frågor rörande utbildnings- och yrkesbevis. Direktiv om varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares ställning.20 Varaktigt bosatta tredjelandsmedborgares integration i EU:s medlemsstater utgör en nyckelfaktor för att stärka unionens ekonomiska och sociala sammanhållning, vilket är ett av EU:s grundläggande mål. Bosättning, baserat på uppehållstillstånd, är det viktigaste kriteriet för att anses varaktigt bosatt inom EU. Möjligheten för ett återkallande av status som varaktigt bosatt finns vid bortovaro från gemenskapens territorium 17Rådets direktiv /114/EG (2004). 18Rådets direktiv /114/EG (2004). 19Rådets direktiv /71/EG. 20Rådets direktiv /109/EG. Cirkulär migration och utveckling – hanteringen på EU-nivå i följd, om inte medlemsstaten i fråga föreskriver annorlunda.