sou · GYB338 · 2010-06-08 00:00:00 — I rapporten, som är baserad på WGB:s granskningar, sägs bl.a. följande. De flesta konventionsstater uppmuntrar inte företagen att frivilligt använda interna kontrollmekanismer för att upptäcka korruption. Små och medelstora företag är som regel inte börsnoterade och omfattas därför inte av regler om obligatoriska interna kontrollmekanismer. Vidare saknar små och medelstora företag ofta resurser för att hantera korruption och det finns därför särskild risk för korruption i sådana företag. antog en rekommendation om ytterligare åtgärder för att bekämpa bestickning av utländska offentliga tjänstemän i internationella affärsförhållanden. Rekom- mendationen innehåller bl.a. en vägledning om internkontroll, etik och regelefterlevnad, se vidare avsnitt 3.8.2. lämnade en deklaration om internationella investeringar och multinationella företag och har därefter fattat olika beslut inom detta område. Deklarationen syftar till att förbättra investeringsklimatet, stödja den positiva inverkan som multinationella företag kan ha för ekonomisk och social utveckling samt minimera och lösa de svårigheter som kan uppkomma i samband med deras verksamhet. Deklarationen innehåller bl.a. frivilliga riktlinjer för multi- nationella företag om etik i affärslivet. Den har omarbetats () och innehåller numera ett särskilt kapitel om åtgärder mot mutbrott. Samtliga och elva andra länder har åtagit sig att verka för att riktlinjerna tillämpas av de multinationella företag som finns i det egna landet och för att inrätta nationella kontaktpunkter. Den nationella kontaktpunkten ska fungera som ett forum för dialog och kontaktskapande i frågor som har samband med riktlinjerna och deras implementering. kontaktpunkt består av representanter från flera departement i samt företrädare från bl.a. , , , TCO och LO. har till uppgift att fortlöpande se över riktlinjerna samt ge kommentarer till och information om dem. 4.4Europeiska unionen (EU) antog EU en konvention (95/C 316/03) om skydd för Europeiska gemenskapernas finansiella intressen (bedrägeri- konventionen). Till konventionen har bilagts tre protokoll. I protokollen finns bl.a. krav på kriminalisering av mutbrott och bestickning som kan skada EU:s finansiella intressen. Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (), har inrättats för att bl.a. bekämpa korruption som skadar gemenskapens ekonomiska intressen. har EU också börjat arbeta med att bekämpa organiserad brottslighet inom och utanför EU:s gränser. Detta har kommit till uttryck i artikel 29 i , där det anges att medborgarna ska ges en hög säkerhetsnivå genom att brottslighet förebyggs och bekämpas. Korruption omnämns särskilt i bestämmelsen. I rådets rambeslut (2003/568/JHA) av om bekämpande av korruption i den privata sektorn ålades medlems- staterna att kriminalisera vissa uppsåtliga handlingar som utförs vid kommersiell verksamhet. I en uppföljningsrapport som presen- terades konstaterade kommissionen att många medlemsstater ännu inte implementerat beslutet. Det gäller bl.a. skyldigheten att kriminalisera förfaranden där mutor ges eller tas emot genom en mellanman. I en resolution av om en samlad hållning inom EU mot korruption uppmanade rådet medlemsstaterna att i samarbete med näringslivet och andra civilrättsliga aktörer utveckla en övergripande politik mot korruption i såväl den privata som den offentliga sektorn. Rådet har vidare (2008/852/RIF) beslutat att inrätta ett Anti-korruptionsnätverk – () – som består av myndigheter och organ i medlemsstaterna och har till uppdrag att förhindra och bekämpa korruption. Nätverket utgör en motsvarighet till kontakt- punkterna enligt UNCAC. Kommissionen, Europol och Eurojust deltar fullt ut i nätverket. Nätverket har till uppgift att vara ett forum för utbyte av information om effektiva åtgärder och erfarenheter när det gäller att förhindra och bekämpa korruption. Medlemmarna i nätverket ska träffas en gång till ett möte som organiseras av European Partners Against Corruption (EPAC). EPAC är ett informellt nätverk av företrädare för nationella organ inom EU som granskar polisen och bekämpar korruption. EPAC har sitt säte i och höll sin nionde årliga konferens den 8–i . Vid konferensen behandlades bl.a. hur EPAC ska konstituera EACN. Som nämnts i kapitel 2 har rådet anslutit EU till UNCAC (2008/801/EC). har 47 medlemsstater och sitt säte i . Samtliga europeiska stater är medlemmar, utom . , , och deltar i rådets verksamhet som observatörer. Inom finns ministerkommittén, den parlamen- tariska församlingen och för mänskliga rättig- heter. De förstnämnda två organen biträds av ett ständigt sekretariat, som leds av generalsekreteraren. huvudsyfte är att verka för och skydda mänskliga rättigheter, pluralistisk demokrati och rättssäkerhet. På det rättsliga området verkar för att harmonisera de nationella rättssystemen genom bl.a. konventioner och rekommendationer. bistår också medlemsstaterna, främst de nya demokra- tierna i öst, genom olika åtgärder för att stärka rättssäkerheten och utveckla demokratin. konventioner är, till skillnad från rekommendationer (resolutioner), bindande för de medlemsstater som ratificerat dem. Inom har det bedrivits ett aktivt arbete mot korruption genom normbildning, granskning av att normerna efterlevs och tekniskt biträde till länder som behöver särskilt stöd för att bekämpa korruption. lämnade en rekommendation [R (81)12] till medlemsstaterna om åtgärder mot ekonomisk brottslighet, inklusive mutbrott. Det europeiska justitieminister- mötet i gav i uppdrag att försöka avvärja det hot mot demokrati, rättssäkerhet och mänskliga rättigheter som korruptionen utgör. bildades on Corruption (Groupe multidisciplinaire sur la corruption – GMC) och arbetet mot korruption gavs prioritet. uttryckte oro över en ny trend med organiserad gränsöverskridande brottslighet som ökade risken för korruption. Kommittén poängterade att korruption äventyrade demokratiska institutioner och samhällsmoral. Enligt stats- och regeringschefernas instruktioner antog en resolution (97/24) med tjugo riktlinjer mot korruption och instruerade GMC att utveckla ett rättsligt instrument med en mekanism för att övervaka att riktlinjerna genomförs. GMC föreslog att en särskild grupp skulle sköta övervakningen i medlemsstaterna och beslutade ministerkommittén att inrätta Gruppen av stater mot korruption (Group of States against Corruption – GRECO har härefter antagit flera instrument mot korruption, bl.a. straffrättsliga konven- tion mot korruption, (ETS 173) och civilrättsliga konven- tion mot korruption (ETS 174), rekommendation [R (2000)10] om uppträdandekoder för offentliga tjänstemän och rekommendation om allmänna regler mot korruption vid finansiering av politiska partier och valkampanjer. Den straffrättsliga konventionen innehåller krav på kriminali- sering av en rad handlingar. Det gäller bestickning och mutbrott inom såväl den offentliga som privata sektorn samt inom vissa internationella organ, handel med inflytande och penningtvätt av medel som härrör från korruption. Konventionen innehåller också bestämmelser om ansvar för fysiska och juridiska personer, nationella åtgärdsprogram, domsrätt, internationellt samarbete och utlämning. har tillträtt konventionen, men reserverat sig mot åtagandet att införa straffbestämmelser om handel med inflytande samt förklarat sig förbehålla sig rätten dels att inte utöva domsrätt enbart på grund av att brottet berör vissa svenska offentliga tjänstemän och dels att upprätthålla krav på dubbel straffbarhet (prop. 2003/04:70). Regeringen har beslutat att förlänga reservationerna . Ett tilläggsprotokoll till den straffrättsliga konventionen upprättades (ETS 191) Protokollet behandlar skilje- och nämndemän. Den civilrättsliga konventionen innehåller bestämmelser om bl.a. skadestånd, avtals ogiltighet, skydd för arbetstagare som rapporterar om korruption hos sin arbetsgivare, bevissäkring och civilprocessuella säkerhetsåtgärder. Den som ansluter sig till någon av konventionerna blir automatiskt medlem i GRECO. Denna grupp har en president, en vice-president och en styrande byrå. GRECO övervakar medlemsstaternas arbete mot korruption genom en fortlöpande granskning (evaluation procedure). Granskningsrapporterna innehåller rekommendationer som syftar till att förbättra den granskade statens lagstiftning, institutioner eller praxis. Det finns också en procedur (compliance procedure) där GRECO bedömer de åtgärder som en medlemsstat har vidtagit med anledning av . En första granskningsomgång genomfördes åren 2000–2002 och behandlade frågan om de nationella myndigheter som bekämpar korruption var oberoende och specialiserade och om de åtgärder de vidtagit var effektiva. Den andra granskningsomgången genomfördes åren 2003–2006 och prioriterade beslag och förverkande, åtgärder för att förebygga och upptäcka korruption hos offentliga myndigheter och åtgärder för att förebygga att juridiska personer används som täckmantel vid korruption. Den tredje granskningsomgången inleddes och tar upp frågor om kriminalisering och öppen- het vid partifinansiering. GRECO:s granskning sker genom en expertgrupp som utses särskilt för varje granskningsuppdrag. Vid granskningen besöks medlemsstaten och information samlas in vid möten med tjänstemän och representanter från bl.a. ideella organisationer. Innan rapporten offentliggörs får medlemsstaten tillfälle att yttra sig. 18 månader efter offentliggörandet görs en bedömning av om rekommendationerna i rapporten följts. Om så inte är fallet görs en ny bedömning . GRECO har utvärderat , , 2005 och 2009. I rapporterna uttalas att synes ha en låg nivå av korruption. Till följd av rekommendationer vid den första utvärderingen inrättades Riksenheten mot korruption och Riksåklagarens nationella nätverk mot korruption. Vid den andra utvärderingen rekommenderade GRECO dels att kontrollera huruvida de resurser som tilldelas riksenheten är tillräckliga och dels att erbjuda särskild utbildning om beslag och förverkande till de åklagare som är verksamma vid enheten. I uppföljningsrapporten konstaterades att det inte längre förefaller finnas någon överbelastning av Riksenheten mot korruption och att rekommendationen genomförts på ett tillfredsställande sätt. Vidare lämnades en rekommendation om att för att motverka korruption borde ge klara riktlinjer för hur det ska gå till när offentliga tjänstemän går över i privat tjänst. I uppföljnings- rapporten anges att rekommendationen inte genomförts. Vid sitt möte i juni–gjorde GRECO ett tillägg till den andra granskningsrapporten om . I rapporten över den tredje utvärderingen sägs bl.a. följande. Den svenska straffrättsliga regleringen av mutbrott överens- stämmer med aktuella bestämmelser i den straffrättsliga konven- tionen om korruption. Även om det lämnas vissa riktlinjer i förarbetena är det på grund av de allmänt hållna bestämmelserna och bristen på rättspraxis svårt att förutse bestämmelsernas rättsliga följder. Det rekommenderas därför en översyn av bestämmelserna. En sådan översyn ger möjlighet att utforma en mer tydlig och klar reglering för det offentliga, näringslivet och allmänheten. En översyn kan också ge anledning för att ompröva om det är nödvändigt att behålla de reservationer beträffande handel med inflytande och krav på dubbel straffbarhet som gjort vid anslutningen till konventioner om korruption. I fråga om partifinansiering lämnades en rad rekommendationer till . 4.6Multilaterala utvecklingsbanker och finansiella institut , med säte i , ger finansiellt och tekniskt stöd för att minska fattigdomen i världen. Korruption ses som ett av de främsta hindren för ekonomisk tillväxt i utvecklingsländerna. arbetar därför med flera projekt för att bekämpa korruption. Banken ger stöd till länder som försöker förbättra sitt styre och motverka korruption. Den bedriver forskning och utbildning om korruption och granskar om korruption före- kommer i bankens egen verksamhet och i verksamhet som den finansierar. Styret i alla länder studeras bl.a. med avseende på kontroll över korruption och ett index publiceras regelbundet (Worldwide Governance Indicators). Vidare har en svart lista över personer och företag som inte får medverka i projekt finansierade av på grund av att de varit inblandade i bedrägeri- eller korruptionsaffärer. fanns elva svenska personer och företag på listan. Europeiska (– ) grundades och har sitt huvudkontor i . Banken stöder den ekonomiska omvandlingen och sociala utvecklingen i . Den ägs av 60 länder samt av och (). ger krediter, riskkapital- investeringar och garantier, till projekt främst i den privata sektorn. Andra viktiga uppgifter för banken är policyrådgivning och utveckling av institutionella ramverk. har tillsammans med utarbetat "Business Principles for Countering Bribery". Även har en svart lista över personer och företag som inte får förekomma i projekt som banken finansierar. garanterar företag och banker betalning vid export. är ett statsägt företag som erbjuder riskkapital och kompetens för investeringar i , , och . AB ägs också av svenska staten. Bolaget erbjuder internationella investeringstjänster. och som AB måste följa en rekommendation från om exportkrediter och bestickning som bl.a. innebär att den som ansöker om garanti i ansöknings- blanketten ska intyga att företaget eller dess ställföreträdare inte lämnat eller kommer att lämna mutor eller andra oacceptabla belöningar till utländska ministrar, parlamentsledamöter eller offentliganställda tjänstemän. 4.7Intresseorganisationer och ideella organisationer 4.7.1International Chamber of Commerce (ICC) ICC, med huvudkontor i , grundades i , , och representerar företag av alla storlekar från alla branscher. Organisationen har konsultativ status hos FN och samarbetar nära med andra internationella organ. ICC:s medlemmar är företag och näringslivsorganisationer. Endast medlemmar kan delta i arbetet i kommittéer och referens- grupper. När antalet medlemmar i ett land överstiger ett visst antal, kan de tillsammans bilda en nationalkommitté. ICC:s svenska nationalkommitté bildades . ICC:s huvudsakliga syfte är att Främja ekonomisk frihet, fri handel och fri konkurrens Verka för harmonisering och förenkling av regler och rutiner i internationell handel Främja självreglering genom uppförandekoder som sätter etiska standarder Lösa kommersiella tvister genom medling och skiljedom bildade ICC en anti-korruptionskommitté () för att förhindra mutor i internationell affärsverksamhet. Kommittén har 90 medlemmar från 34 länder. har till uppgift att uppmuntra självreglering. Kommittén utvecklar verktyg som hjälper företag att ta fram egna program mot korruption och utpressning. Den ger också näringslivets synpunkter på hur UNCAC ska genomföras och informerar näringslivet om konventionens betydelse. Vidare utvecklar kommittén åtgärder för att motverka mutbrott inom den privata sektorn, bl.a. för små företag. Kommittén har tagit fram en uppförandekod för att bekämpa utpressning och mutor och har publicerat en handbok om hur man kan bekämpa korruption inom näringslivet; Fighting Corruption – International Corporate Integrity Hand- book. () bildades och har sitt säte i . Organisationen består av nittio lokala föreningar och är ett internationellt nätverk med syfte att motverka korruption. TI prioriterar åtgärder mot korruption inom politik, vid offentlig upphandling och i privat verksamhet. TI utarbetar också interna- instrument mot korruption, fattigdom och utveckling. På ett globalt plan har TI utvecklat verktyg för att mäta korruption. TI mäter sålunda graden av korruption i offentlig förvaltning och politisk verksamhet såsom den uppfattas av insiktsfulla bedömare (Corruption Perception Index – CPI). fick tillsammans med och högst poäng i tabellen. lanserades även TI Bribe Payers Index (BPI). BPI rangordnar 22 av världens rikaste och ekonomiskt mest inflytelserika länder efter hur företag med hemvist där uppfattas använda mutor i sin verksamhet utomlands. TI genomför vidare en årlig uppföljning av hur medlemsstaterna genomför mot bestickning av utländska offentliga tjänstemän och beivrar bestickning utomlands. Enligt uppföljning (den femte) behöver många länder vidta åtgärder för att helt genomföra . Endast fyra länder anses aktivt beivra bestickning effektivt; , , och . tillhör ett av elva länder som anses beivra bestickning mer återhållsamt (moderate enforcement). 21 länder anses beivra bestickning på en låg nivå eller inte alls. Resultatet för svensk del bygger på en utredning av . I rapporten sägs att svenska krav på dubbel straffbarhet och regler om huvudmäns bristande ansvar för mellanmäns handlande utgör hinder för att effektivt kunna beivra bestickning som begåtts utomlands. Vidare anges att det inte finns någon lättillgänglig procedur för att uppmuntra anmälan om brott. Dessutom anses att Riksenheten mot korruption inte får tillräckliga resurser, att arbetstagare i privat sektor som anmäler misstanke om brott inte får tillräckligt skydd och att åtgärder för mer allmän vaksamhet mot bestickning bör vidtas. Kritik har också framförts om att inte straffar juridiska personer. rekommenderas införa en effektivare lagstiftning. TI har vidare tagit fram affärsprinciper för att motverka mutor och en handbok om detta. Världsekonomiskt forum – Partnering Against Corruption Initiativ () Världsekonomiskt forum grundades och är ett interna- tionellt kontaktforum för ledande personer inom bl.a. politik och ekonomi. Forumet bedömer och kommenterar det ekonomiska tillståndet och samhällsekonomiernas konkurrensförmåga i världen. Under forumet i bildades på initiativ av verkställande direktörer i verkstads- och byggbranscherna samt mineralutvinnande företag. har därefter utvecklat antikorruptionsprinciper, for Countering Bribery. 128 företag har skrivit under en deklaration om nolltolerans mot korruption och åtagit sig att utveckla interna förhållningsregler. G8 består av åtta stora, industrialiserade ekonomier (, , , , , , och ) och bedriver ett politiskt och ekonomiskt samarbete på statschef- och regeringschefnivå. I början fördes samtal om i huvudsak ekonomiska frågor, men har samtalen fått en mer politisk karaktär och handlat om åtgärder mot terrorism, regler för vapenhandel, global miljö, narkotikahandel, åtgärder för att minska världens fattigdom m.m. Under de senaste G8-toppmötena har uttalats att medlemmarna bör verka för att UNCAC implementeras. På det senaste toppmötet i () den 8–diskuterades behovet av reformer i det globala finanssystemet. G8 ansåg därvid att det internationella samarbetet mot korruption måste stärkas. 4.7.4Utstein (U4) U4 har sitt ursprung i The Utstein partnership, som bildades av biståndsministrarna i 4 länder; , , och . , och har därefter anslutit sig till samarbetet. U4 drivs av en privat stiftelse i Bergen. Stiftelsen arbetar med forskning om utveckling och mänskliga rättigheter. Institutet arbetar med anti-korruptionsfrågor och svarar på frågor om korruption. U4 erbjuder också utbildning över Internet och på dess webbplats kan man finna en hel del litteratur om korruption. Business Anti-Corruption Portal är en webbportal för små och medelstora företag som arbetar i växande marknader och tredje världen. I portalen finns information om hur företag kan undvika och bekämpa korruption utomlands, bl.a. finns verktyg för hur man utvecklar en antikorruptionskod. I portalen finns också drygt 50 landprofiler, med information om hur den som vill exportera till eller investera i något av dessa länder kan möta krav på mutor från anställda hos tullen, polisen och andra myndigheter. Portalen har utvecklats och underhålls med stöd av de svenska, danska, norska, tyska, holländska, österrikiska och brittiska regeringarna. I detta kapitel lämnas en kort redogörelse för mutbrottslag- stiftningen i några jämförbara länder, nämligen , , , och . Redogörelsen omfattar inte handel med inflytande, som i stället behandlas i kapitel 7. Bestämmelser om korruption finns i straffelovens 14 kap. om brott mot offentlig myndighet, 16 kap. om brott i offentlig tjänst eller värv och i 28 kap. förmögenhetsbrott. De har följande lydelse: Den, som uberettiget yder, lover eller tilbyder nogen, der virker i dansk, udenlandsk eller international offentlig tjeneste eller hverv, gave eller anden fordel for at formå den pågældende til at gøre eller undlade noget i tjenesten, straffes med bøde eller fængsel indtil . Den, der i udøvelse af dansk, udenlandsk eller international offentlig tjeneste eller hverv uberettiget modtager, fordrer eller lader sig tilsige en gave eller anden fordel, straffes med bøde eller fængsel indtil . Kræver eller modtager nogen, som virker i offentlig tjeneste eller hverv, for privat vindings skyld kendelse for tjenestehandling, skat eller afgift, der ikke skyldes, straffes han med bøde eller fængsel indtil . Beholder han for privat vindings skyld sådan i god tro oppebåren ydelse efter at være blevet opmærksom på fejlen, straffes han med bøde eller fængsel indtil . Med bøde eller fængsel indtil og 6 måneder straffes den, som, uden at betingelserne for at anvende § 280 foreligger, 2) ved varetagelse af en andens formueanliggender for sig selv eller andre på pligtstridig måde modtager, fordrer eller lader sig tilsige gave eller anden fordel, såvel som den, der yder, lover eller tilbyder en sådan gave eller anden fordel. I 14 kap. 122 § behandlas givande av muta. Straffansvar inträder för den som oberättigat ger, lovar eller erbjuder någon, som är verksam i dansk, utländsk eller internationell offentlig tjänst eller värv, en gåva eller annan förmån för att förmå denne att göra eller underlåta något i tjänsten. Med offentligt värv avses bl.a. ledamöter i politiska församlingar som exempelvis alltinget. Begreppet offentligt värv omfattar också offentliga funktioner som utförs av privaträttsliga organ. I 16 kap. 144 § behandlas tagande av muta. Straffansvar inträder för den som, i utövande av dansk, utländsk eller internationell offentlig tjänst eller värv, oberättigat mottar, kräver eller accepterar (lader sig tilsige) en gåva eller annan förmån. 16 kap. 145 § föreskriver straff för den som i offentlig tjänst i ett mål eller ärende som han eller hon handlägger, för egen av en sökande eller part begär betalning för åtgärd, skatt eller avgift som sökanden eller parten inte är skyldig att betala. Till skillnad från 14 kap. 122 § omfattar straffansvaret enligt 16 kap. 144 § även efterföljande belöning och det är inte nödvändigt att förmånen tas emot, krävs eller accepteras i syfte att göra eller underlåta något i tjänsten. Något krav på att förmånen ska vara otillbörlig finns inte, men väl att det ska vara oberättigat att ta emot förmånen. Den statliga arbetsgivarmyndigheten har utfärdat en upp- förandekod för offentliganställda och i denna angivit att en arbetstagare ska vara synnerligen försiktig med att ta emot gåvor som har samband med hans eller hennes arbete. Det är enligt koden möjligt att ta emot mindre gåvor i anslutning till födelsedagar, jul och nyår eller pensionering. Det är också möjligt att ta emot mindre tacksamhetsgåvor när det framstår som ohövligt att vägra att ta emot dem och givaren skulle bli besviken om de återlämnades. Sedvanliga gåvor i samband med internationella besök är också acceptabla. Enligt lagens förarbeten kan smörjpengar (facilitation pay- ments) utomlands vara undantagna från straffansvar. Justitie- ministeriet har dock publicerat en informationsskrift som får förstås så att sådana betalningar kan föranleda straff. I 28 kap. 299 § 2. behandlas mutbrott inom privat sektor. Straffansvar inträder för den som, när han eller hon ombesörjer en ekonomisk angelägenhet åt någon, på ett pliktstridigt sätt för sig själv eller en tredje person mottar, kräver eller accepterar gåva eller annan förmån. Också den som lämnar, lovar eller erbjuder en sådan förmån straffas enligt bestämmelsen. Enligt förarbetena omfattar bestämmelsen alla arbetstagare i privaträttsliga organisationer.