sou · GYB335 · 2010-05-25 00:00:00 — Vad förändras när vi inte förändrar aktivt, vad är det som inte sägs när vi talar, vad utesluts varje gång vi innesluter en fråga, en aspekt, en kunskap? Här eftersträvas således en kritisk läsning av forskningsfältets tystnader och frånvaron av ambitioner att förändra aktivt. Detta i syfte att åtminstone väga upp dels tendensen till ett återskapande av strategier för förändring som vi i en mening vet väldigt lite om, dels motsvarande tendens till ett återskapande av situationer som vi påstår oss förändra med dessa strategier. Huvuddelen av all svensk forskning om skola genomförs utan att aspekter kring jämställdhet eller motsvarande berörs, utan att den mångfald teoretiska perspektiv som problematiserar kön inkorporeras i analyser. I korthet innebär det att alla former av könsneutralitet och könsblindhet, liksom förenklade och kontraproduktiva positioneringar kring könsskillnad (reduktionism, essentialism, internalism, etc.), lämnas utan vederhäftig problematisering. Annorlunda och lite tillspetsat uttryckt utgör generellt sett all Uppdragets bakgrund och karaktär forskning om skola som inte problematiserar kön ett viktigt skäl till att vi har en svensk ojämställd skola i många avseenden. Det är i själva verket en betydligt mer allvarlig situation än alla de aspekter som framkommer genom den analys som presenteras nedan. är det naturligtvis inte uteslutet att just svensk forskning om jämställdhet och skola till viss del, eller i vissa avseenden främst, kan bidra till att försvåra och i någon mening omöjliggöra ett framåtsiktande jämställdhetsarbete. Det är i själva verket en viktig forskningsfråga att följa i analysen. En annan viktig aspekt att uppmärksamma i det här sammanhanget är den politiska. Det aktuella uppdraget har karaktären av en fri forskningsuppgift där frågorna som ställs är öppna, kunskapssökande och inriktade mot kritisk analys av fenomen som per definition är tämligen svårfångade. är det naturligtvis så att starka önskemål uttrycks om användbarhet och tydlighet när det gäller resultat och förslag om åtgärder. Men det politiska har i själva verket fler innebörder och nivåer än så. Att skriva fram analyser av jämställdhet är i sig en politisk handling, vare sig den väljer att framställa sig så eller ej. Det gäller även oavsett om en sådan handling försöker gömma sig bakom en förment vetenskaplig rationalitet eller annan skenbart icke-politisk positionering. Det följer av flera skäl. Till att börja med kan frågor om jämställdhet aldrig vara strikt vetenskapliga (ur ett konstruktivistiskt vetenskapssociologiskt perspektiv kan kanske inte någon fråga vara det), utan de är i stället alltid redan intimt förbundna med ideologiska, politiska, och erfarenhetsmässiga aspekter. Att uttala kunskap om kön innebär att formulera en politisk idé om kön1. Vidare medför den maktposition en dylik text formuleras utifrån oundvikligen en politisk dimension i det att det aldrig går att uttrycka något om jämställdhet utanför all annan text om jämställdhet, i termer av en ren, fri, eller på annat sätt objektiv eller opåverkad position. På så vis utgör en text om jämställdhet också alltid redan en text om jämställdhetens betydelser i det politiska rummets möjligheter och begränsningar. Målet med föreliggande text blir därför varken att dölja eller undvika de politiska dimensioner som ryms inom forskningsfältet, ej heller att söka ge uttryck för en särskild politisk ståndpunkt till skillnad från andra möjliga. I stället är ambitionen att undergräva möjligheten att frånkänna forskningsfältet dess 1 Se vidare i , 2004, del 2. Uppdragets bakgrund och karaktär politiska funktion i sig, för att på så vis blottlägga konkreta konsekvenser av valda (och ofta ideologiska) förhållningssätt bland dess utövare. I bästa fall speglar det också textens försök att vara politisk utan att nödvändigtvis vara det på ett dogmatiskt eller entydigt vis. Slutligen bör noteras att en i sammanhanget väl tilltagen tidsperiod ställdes till förfogande för genomförande av uppdraget, närmare bestämt sex månaders arbete om halvtid. Det möjliggjorde utan tvivel ambitionen att ta ett helhetsgrepp om forskningsfältet. stod det klart relativt tidigt i processen att materialets faktiska omfattning inte skulle vara huvudproblemet för analysen, snarare möjligheterna att alls samla in de relevanta publikationerna. Forskningsfältets tillgänglighet vilar i stor utsträckning på vilka instrument som finns till förfogande för att ta del av det, och här är bristerna flera och allvarliga. Ämnesord i Libris är ofta bristfälliga, fåtaliga eller vilseledande, publikationer saknas i samlingar, publikationsformerna är ibland av sådan karaktär att det är oklart om publikationen verkligen finns att tillgå i tryck, med mera. Därtill är svensk forskning om jämställdhet och skola utan tvivel osedvanligt mångdisciplinär (snart sagt samtliga vetenskapsområden och ämnen representeras), medan de interna referenssystemen däremot ofta är påfallande monodisciplinära (pedagoger refererar i huvudsak andra pedagoger, psykologer psykologer, medicinare medicinare, etc.). Det gör att indirekta sökvägar via befintliga publikationer inte är en hållbar metod i sig, utan ett sådant angreppssätt tenderar i stället att ge upphov till en skenbar helhetsbild. Det här medför bland annat att särskilt viktiga källor för arbetet med analyserna – de befintliga kunskapsöversikterna över fältet som sådant – är uppenbart bristfälliga i sig (och avspeglar just samtida och/eller ämnesmässiga forskningstraditioners kanon snarare än hela forskningsfältets vidd). Sammantaget kan konstateras att arbetet med att sammanställa och ta del av publikationerna har utgjort en väsentlig del av arbetet med uppdraget, och att det tyvärr inneburit att flera planerade analyser uteblir. Fokus är därför de kärnfrågor uppdraget formulerar och i detta avseende främst aggregerade bilder av forskningsfältet i kombination med analytiska resonemang kring olika tidslinjer och forskningsmässiga tendenser liksom analytiska konsekvenser av de forskningsbaserade metoder som presenteras. Uppdragets bakgrund och karaktär Totalt analyseras 1 505 publikationer i forskningsfältet, vilket nog kan anses vara en så utförlig sammanställning som går att uppdaga med tillgängliga resurser och inom satt tidsram. Dessa har selekterats fram genom en lång och intrikat process som omfattar mer än 3 000 publikationer. Litteratursökningar och -analyser har genomförts med början och sedan successivt i olika former fram . En mer detaljerad och utförlig beskrivning av kriterier i det här avseendet ges i den publicerade bibliografin över forskningsfältet.2 Materialets karaktär och sammansättning beskrivs i mer detalj i textens avsnitt med metaanalyser. I korthet har processen att sammanställa forskningsfältets publikationer, vilken främst genomförts av forskningsbibliotekarie vid , , gått till enligt nedan. Initialt genomfördes sökningar i Libris på mer eller mindre självklara ord som flicka, pojke, jämställdhet och skola i kombination med varandra. Det resulterade i en förteckning över 893 relevanta ämnesord. Dessa grupperades och användes sedan i trunkerad form i kombinationssökningar i Libris (och i vis mån även för kompletterande sökningar i bland annat ACADEMIC SEARCH, ELITE, , m.fl.). Motsvarande sökinstrument har sedan tillämpats i andra databaser (särskilt Artikelsök) och har därtill kompletterats med utökade sökningar i svenska och internationella tidskrifter (bl.a. Nordisk pedagogik, , Gender and Education, , m.fl.). Slutligen har somliga uteblivna referenser i sökningarna hämtats manuellt från existerande kunskapsöversikter och andra forskningspublikationer. Trots detta omfattande arbete med att sammanställa och kategorisera forskningsfältets alla publikationer är det utan tvivel så att enskilda forskare alltjämt kommer att efterfråga egna bidrag som inte upptas i förteckningen. Troligtvis saknas även publikationer inom specifika ämnesområden och inom vissa publiceringsformer. Förhoppningen är dock att denna bibliografiska sammanställning blir det första steget i en process som i rätt form och i rätt forum kan utvecklas till en levande och interaktiv bibliografi för såväl forskningsfältets företrädare som andra intressenter. 2 , 2010. Uppdragets bakgrund och karaktär Uppdraget att göra en metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009 förutsätter flera viktiga avgränsningar, vilka berörs nedan. Det gäller i princip samtliga ingående beståndsdelar – svensk, forskning, jämställdhet, skola, samt den valda tidsperioden. Begreppet svensk används i det här sammanhanget i avseendet forskning som utförs om svensk skola. Det medför till exempel att internationell forskning om svensk skola inkluderas, men däremot inte svensk forskning om internationell skola. Avgränsningen innebär dock inte att relevant forskning på andra språk än svenska utesluts. Med forskning menas i korthet all den verksamhet vilken publiceras inom ramen för ett vetenskapligt sammanhang och är katalogiserad. Denna vida definition inkluderar en stor mängd publikationer som i andra fall inte klassificeras som vetenskaplig, bland annat (enligt ovan diskuterade kriterier för sökvägar till tillgängliga publikationer) C- och D-uppsatser, uppsatser på masternivå, examensarbeten från lärarutbildningen, etc. I materialet inkluderas också publikationer utgivna i andra sammanhang som antingen har ett klart urskiljbart forskningsinnehåll och/eller är utförda av forskare, som exempelvis artiklar i mer eller mindre populärvetenskapliga tidskrifter, delar av offentliga utredningar, somliga kartläggningar och utvärderingar, med mera. Ambitionen har varit att hellre inkludera än exkludera en publikation, bland annat i syfte att inte gå miste om intressanta bidrag underifrån (med reservation för att det inte alltid är självklart vad som ska betraktas som uppifrån respektive underifrån)3 eller för att inte själv aktivt bidra till en redan pågående hierarkisering av publicerad forskning inom forskningsfältet. Jämställdhet är det begrepp som utan tvekan är svårast att avgränsa och motivera avgränsningen av, vilket också är ett skäl till att begreppet behandlas betydligt mer utförligt under en särskild rubrik nedan (se vidare i avsnitt 5.1). Problemen med avgränsningar i det här avseendet är flera. Olika definitioner av jämställdhet förekommer inom och utanför forskningsfältet och , definitioner vilka dessutom sammanblandas och övergår i eller ersätts av andra. Naturligtvis är ambitionen att inkludera publikationer som berör samtliga definitioner, men var ska gränsen dras? 3 Jfr , 2006, s. 11. Uppdragets bakgrund och karaktär Vissa frågor, rörelser eller idétraditioner konkurrerar och/eller samverkar under olika tidsperioder med jämställdhetsbegreppet (feminism, kvinnosak, kvinnofråga, jämlikhet, likabehandling, mångfald, m.m.) och dessutom påverkas jämställdhetsbegreppets enkelhet av andra skillnadskategorier utöver könsskillnad (klass, ras/etnicitet, sexualitet, funktion, religion, ålder, etc.) och mer eller mindre närbelägna teoretiska begrepp (genus, maskulinitet, intersektionalitet, queer, m.fl.). Utgångspunkten är liksom för föregående avgränsning att hellre inkludera än exkludera en publikation. Det innebär till exempel att publikationer som på något sätt berör exempelvis elever har bedömts utifrån ett flertal aspekter: görs undersökningen i jämställdhetssyfte, i syfte att öka förståelsen för flickors och/eller pojkars respektive situationer, eller av andra skäl som går att hänföra till den vida definition av jämställdhet som här diskuteras? Avgränsningen förhåller sig också till en vidare genusvetenskaplig diskussion som rör dels relationen mellan genusforskning och jämställdhet i sig, dels jämställdhetsbegreppets status visavi andra skillnadskategorier. Det innebär till exempel att texter som är kritiska till jämställdhet utifrån andra skillnadsperspektiv inkluderas, i så motto att dessa syftar till att på något sätt utveckla jämställdhetsfrågorna i den riktning begreppet omfattar eller avser att omfatta. När det gäller begreppet skola har Delegationens uppdrag i sig givit ramarna. Med skola avses därför verksamheter och företeelser vilka berör såväl kommunala som fristående skolor (inklusive gymnasieskolan) samt sameskolan och specialskolan. Till det har också inkluderats forskning om lärarutbildning, bland annat då forskning om lärarutbildning och jämställdhet ofta utförs rent konkret i svenska skolmiljöer, men också då frågan om lärarutbildning är högaktuell i och med pågående arbete med revision av densamma.4 har det varit ett mödosamt arbete att sammanställa publikationerna inom forskningsfältet ur just denna aspekt, eftersom ämnesord varierar stort och det finns uppenbara brister i systematiken i detta avseende i framför allt Libris. Flera överlappande ämnesord (uppfostran, fostran, undervisning, undervisningsväsen, skola, skolsystem, etc.) gör det inte minst svårt för enskilda forskare såväl som andra intressenter att faktiskt nå fram till en bred kunskapsbas om jämställdhet och skola . 4 HSV, 2009; SOU, 2008:109. Uppdragets bakgrund och karaktär Den valda tidsperioden –2009 motiveras främst av två skäl. Det första rör själva uppdragets karaktär vilket förutsätter att skapas i syfte att kunna genomföra de tänkta analyserna av förändring . Det andra rör dels avsikten att göra en så nutidsnära analys som möjligt, dels att en ny läroplan för såväl (Lgr 69) som gymnasieskolan (Lgy 70) antogs vid periodens början, läroplaner vilka uttryckligen införde formuleringar om jämställdhet, bland annat i termer av att aktivt motverka traditionella könsroller.5 är det naturligtvis så att frågan om kön och utbildning har en väsentligen längre historia, något inte minst svensk forskning uppmärksammat och diskuterat i detalj.6 Avgränsningen görs dock främst av det skälet att jämställdhetsbegreppet kommer i utförligt bruk i såväl det politiska som det vetenskapliga fältet. Materialets omfattning och svårtillgänglighet skapar särskilda förutsättningar för analyserna. Tillvägagångssätten har också modifierats successivt under arbetsprocessen. Totalt har av de 1 505 publikationerna beställts, kategoriserats och lästs i valda delar utifrån såväl förutbestämda kriterier som kriterier vilka genererats efterhand. De resterande publikationerna () har av olika skäl inte varit möjliga att göra närläsningar av. Det gäller bland annat texter som har förkommen status på biblioteken, inte går att beställa via bokhandel och/eller har varit utlånade, rapporter och utredningar som endast publicerats via webben men inte är tillgängliga av olika skäl, somliga C- och D-uppsatser och examensarbeten, samt några texter vilka registrerats först under eller efter litteratursökningens slutskede. Dessa publikationer har då, i den mån det varit möjligt, kategoriserats utifrån tillgängliga bibliografiska data för relevanta kategorier. Initialt var fokus främst en kategorisering av teoretisk tradition och använda begrepp,7 metodologiskt angreppssätt, det beforskade rummet, samt olika aspekter på forskningsobjekt i sig. 5I konsekvensens namn bör påpekas att skolans första läroplan, Lgr 62, har en generell skrivning om tolerans, samverkan och likaberättigande mellan kön, nationer och folkgrupper (Lgr 62, s. 18). Se även vidare i , 2008; , 2007, s. 29–40. 6Se t.ex. , 1987; , 1993; , 1987; Schånberg, 2001; , 2002. 7Se Bilaga 1 för en lista över använda definitioner i detta avseende. Uppdragets bakgrund och karaktär utvecklades också andra kategorier som exempelvis positionering av subjekt (lärare, elev, rektor, förälder, etc.) i termer av status i utbildningsorganisationen, skillnadsgrund, och delaktighet i forskningsprocessen. De senare kan i någon mening kallas för generativa kategorier som söker avspegla förändringar i forskningsfältets sätt att problematisera subjekt. På samma sätt har generativa kategoriseringar gjorts av hur kön problematiseras i sig (lika, olika, komplementära, (o)jämställda, genusordnade, feminiserade, etc.) liksom för hur teoretiska begrepp definieras och omsätts i forskningsfältet . Den genomförda kategoriseringen har därefter givit upphov till olika närläsningar av särskilda fenomen inom respektive kategori med huvudsakligt fokus på förändring och konsekvenser för metoder för jämställdhet i skolan. Det ovan beskrivna tillvägagångssättet kan sammanfattningsvis karaktäriseras som ett försök att i tre olika steg skapa goda analytiska förutsättningar, genom att: 1.initialt bringa ordning i ett i det närmaste oöverskådligt material, 2.inom ramen för varje kategori spåra och beskriva förändringar , samt 3.utifrån olika analytiska positioneringar problematisera kategorierna med fokus på förutsättningar för metoder för jämställdhet i skolan. Här ska så kortfattat anges vilka utsikter analyserna har, det vill säga vad kan förväntas med tanke på ovan angivna ingångsvärden och avgränsningar? Som nämndes tidigare är ambitionen att göra en översiktlig metaanalys av tendenser i forskningsfältet med avseende på begreppsutveckling, teoretiska traditioner, olika typer av inkludering och exkludering när det gäller subjekt, etc. är en annan viktig ambition att belysa konsekvenser av olika forskningsbaserade metoder för att bryta traditionella könsmönster i skolan. Båda dessa intentioner fullföljs, om än den senare dessvärre lider brist på helhetsperspektiv eftersom endast forskningsbaserade metoder inventeras och analyseras (till skillnad från enklare utvärderingar, projektsammanfattningar, inspirationsskrifter och annan viktig dokumentation av pågående jämställdhetsarbete i Uppdragets bakgrund och karaktär Denna brist vägs dock upp av en annan delrapport till Delegationens slutbetänkande.8 Viktigt att poängtera är att metaanalysens avsikt inte är att bedöma enskilda forskningsinsatser, inte heller att göra konkreta innehållsliga sammanfattningar eller specifika genomgångar av olika forskningstraditioner eller ämnesområden. Det senare är väl dokumenterat i flera forskningsöversikter från senare år.9 Här är också den valda redovisningsstrategin att inte låta exemplets makt definiera förståelsen av ett problem, utan i stället att välja en aggregerad bild och utifrån den göra analytiska distinktioner på metanivå. Målet är att ge en övergripande analys av strukturella tendenser i forskningsfältet och att analytiskt resonera kring dessas konsekvenser för både forskningsfältet som sådant och jämställdhetssituationen och -arbetet i skolan. Vidare kommer texten främst belysa tidsperioden efter 1980-talets slut eftersom det är först då den huvudsakliga delen av forskningsfältets publikationer kommer till. Viktigt blir förstås även att diskutera hur till synes nya spår i forskningen i själva verket har en längre historia liksom att problematisera föreställningar om hur det är, forskningsfältets samtida realitetsprinciper, vilka bidrar till att skapa särskilda kunskaper om och insatser för jämställdhet. 8Se Frånberg, 2010. Därtill finns även andra publikationer som i delar uppfyller denna aspekt, se Myndigheten för skolutveckling, 2003; , 1995, 1996, 1997; , 2007. 9Se t.ex. , 2009; Reisby & , 2005; , 1994; , 2006; , 2002a. I det här avsnittet presenteras de aggregerade bilder analysen av det totala forskningsfältet genererat i linje med uppdragets första delsyfte. I nästa avsnitt – 4 Metaanalys metoder – fokuseras ett urval som rör forskningsbaserade metoder för jämställdhet i skolan. Presentationen av analysen är uppdelad under ett antal delrubriker vilka berör olika sätt att kategorisera och beskriva materialet som sådant. Tanken med presentationen är att börja i det översiktliga och övergripande, för att sedan bryta ner materialet i flera delar för närmare beskrivning. Ambitionen är även att ge uttryck för många, och ibland motstridiga, sätt att tolka materialets innebörder, i syfte att ge en så bred och rik beskrivning som möjligt. Särskilt angeläget är också att eftersträva ett utfrågande av det till synes självklara, det vill säga att utmana tendensen till sunt förnuft i förståelsen av det omedelbara. 3.1Forskningsfältet som helhet över tid En första sammanställning av forskningsfältet ger vid handen en tämligen förväntad situation, i den bemärkelsen att motsvarande publiceringsfrekvens går att skönja mer eller mindre likartat för andra forskningsfält som rör jämställdhet. I figur 1 nedan skildras fördelningen av samtliga publikationer inom forskningsfältet . Figur 1 Antal publikationer (n=1505) Överlag sker en gradvis ökning av antalet publikationer inom forskningsfältet , varefter en mer otydlig utveckling är skönjbar. Det är till och med så att publiceringsgraden planar ut in genomsnittligt sett trots en markant topp . En rad olika faktorer förklarar publikationsfrekvensen inom forskningsfältet och här ska endast ett fåtal omnämnas. Lgr 69 och Lgr 70 i samklang med könsrollsprojekt sjösatt utgör startskottet på forskningsfältets tillväxt i vidare bemärkelse, ett forskningsfält som sedan expanderar kraftigt och . Det senare sker kanske främst till följd av särskilda statliga anslag för forskning om jämställdhet i kombination med att en internationell forskningsansats som siktar in sig på klassrumssituationer etableras även i och . Publikationsfrekvensens utveckling är synonym med hur forskning om jämställdhet och genus expanderar , men med den tydliga skillnaden att det senare kunskapsfältet inte planar ut i publiceringsfrekvens utan snarare fortsätter expandera kraftigt.1 Ytterligare aspekter som förklarar expansionen är naturligtvis tillkomsten av en jämställdhetslag 1980 och dess revidering 1990 med skärpta krav på insatser inom bland 1 Det baserar sig dels på en övergripande sökning gjord på begreppet jämställdhet och genus i Libris uppdelat på olika tidsintervall, dels på en motsvarande sökning i databasen . annat utbildningsområdet och motsvarande tydligare skrivningar i skollagen. Analysen medför goda möjligheter att kategorisera fältets publikationsformer och en enkel fördelning , uppdelad , visas i tabell 1. I kategorin bok inräknas endast monografier med tydligt forskningsinnehåll, medan kategorin antologi rymmer antingen enskilda kapitel kategoriserade inom forskningsfältet även om antologin som helhet inte uppfyller alla kriterier eller antologier som helhet vars huvudsakliga inriktning rör jämställdhet och skola enligt avgränsningarna. I kategorin övrigt ryms bland annat kurslitteratur som bär tydlig prägel av ett forskningssammanhang. Publikationsformer (n=1505) Utvärdering/motsv. Konferensrapport/motsv. C-/D-/masteruppsats Som tabellen visar är det en bred spridning av publikationsformer över hela tidsperioden, och även det totala antalet publikationer för respektive publikationstyp är relativt jämnt fördelat med undantag för avhandlingar. Med andra ord utmärks forskningsfältet av bredd snarare än koncentration när det gäller publiceringsstrategier för forskning. Andra generella tendenser i publikationssammanställningen kan vara värda att kommentera närmare. Det gäller exempelvis det relativt låga antalet publikationer i vetenskapliga tidskrifter och monografier, liksom det på motsvarande vis relativt höga antalet publikationer i form av utvärderingar, antologier och I kategorin övrigt ryms utöver nämnd kurslitteratur även populärvetenskapliga artiklar, kortare stenciler, rapporter och småskrifter från enskilda institutioner, etc. En påtaglig skevhet i materialet står att finna i termer av uppsatser och examensarbeten, i och med att de tillgängliggörs först . Det vill säga, tendensen till en utplaning när det gäller antalet forskningspublikationer jämfört med föregående decennium, utgör egentligen en tydlig minskning om materialet ses undantaget de uppsatser och examensarbeten som ingår i kategoriseringen av forskningsfältets publikationer.