sou · GYB333 · 2010-05-06 00:00:00 — (s. 185). Under rubriken i samma avsnitt (s. 184) tas inte frågan om flickors/kvinnors ställning bland invandrare upp. Ska man få bära slöja i SVT? är rubriken till en ruta, som berättar om en kvinna som ville göra just det. Frågan om slöjans innebörd i olika kulturer diskuteras inte. En arbetsuppgift i anslutning till avsnittet lyder: Vilka skäl kan det finnas för och emot att bära slöja i tv? Tycker du att man som programledare ska få bära slöja i tv? I den Direkt-sammanfattning som hör till kapitlet Arbetslivet finns två stycken som tar upp könssegregation och löneskillnader mellan kvinnor och män på den svenska arbetsmarknaden (s. 191). Diskriminering definieras där som något som också innefattar kön. Ytterligare en rubrik i innehållsförteckningen markerar att det rör sig om kvinnor: och säljer jordgubbar (s. 329) i kapitlet . Ingenting i texten tar upp jämställdhetsaspekter, men valet av två flickor som försäljare kan visa på att det finns en strävan i boken att i illustrationer och exempel ge plats åt både flickor och pojkar, kvinnor och män. Kortare avsnitt om kvinnor eller jämställdhet Det finns i boken också kortare underavsnitt, som specifikt tar upp kvinnor och/eller jämställdhet. I kapitlet Lag och rätt finns en ruta med rubriken på ungdomsroteln (s. 61). Kön problematiseras inte i texten. Men polisyrket ses väl ofta fortfarande som manligt; valet av en kvinnlig polis som exempel kan därmed gå emot en gängse norm om kön. Ett annat kortare avsnitt är vardag, som går över ett uppslag med fyra bilder av den fiktiva i olika situationer i vardagen (s. 132). Texten tar inte upp någon jämställdhetsproblematik. Om kvinnor i politiken I kapitlet Hur styrs ? finns en ruta om Kvinnor i politiken (s. 230). Där ges uppgift om kvinnornas andel i riksdag och regering. Den allmänna rösträttens genomförande nämns också, liksom att den första kvinnan i en svensk regering utnämndes . Hennes namn () finns dock inte med. Ingen svensk kvinnlig politiker namnges i texten, men en bild visar den unga centerpolitikern utan att hennes namn nämns. Ett tidigare uppslag har en bild där partikollegan är med. På följande sida finns en bild på (m) i samband med en text om hur en regering utses i . Rutan Kvinnor i politiken namnger alltså inga svenska kvinnliga politiker, men innehåller däremot namnen på sju internationella kvinnliga politiker: sex kvinnliga statschefer – bland andra och – och nobelpristagaren . Kvinnor och jämställdhet nämns inte i arbetsuppgifterna till kapitlet, inte heller i Direkt-sammanfattningen. är rubriken till en ruta i kapitlet Ungdomar och droger (s. 256). Där berättas om en amerikanska, , som i sin ungdom gjort reklam för cigaretter, sedan drabbats av strupcancer på grund av rökning och reser runt och berättar om farorna med rökning. Någon kvinno- eller jämställdhetsaspekt läggs inte. I kapitlet Ungdomsliv finns avsnittet Från ungdomsgäng till tonårsgäng (s. 318–323). Där skildras utvecklingen från jazzgosse till dagens stilar: hiphopare, rastas, punkare etc. Avsnittet är med ett undantag enbart illustrerat med bilder på pojkar/män. Texterna framställer varje enskild grupp som bestående i första hand av pojkar. I den mån flickor förekommer är det som påhäng, spättor etc. Detta överensstämmer säkert med i varje fall synsättet , men borde problematiseras. Flickor måste kunna ses som självständiga, eller i varje fall måste flickornas perspektiv kunna anläggas. Befolkningsökningen och kvinnors villkor Recept mot befolkningsökning är en rubrik i kapitlet Global utveckling. En underrubrik lyder Flickor är mindre värda. Med utgångspunkt i fakta om kvinnors och flickors ställning i stora delar av världen dras slutsatsen, att det mest effektiva medlet att få ned befolkningsökningen är att förbättra kvinnors ställning och se till att fler flickor får utbildning och arbete (s. 435). När kvinnorna får makt över sina liv föds färre barn. På följande sida finns en ruta med . Där sägs att orsakerna till att fattiga familjer har många barn är tre: fattigdom, tradition och brist på kunskap. Här kunde man ha tillagt den centrala betydelse kvinnans ställning har i sammanhanget. I samma kapitel finns längre fram en ruta med rubriken – handel med människor (s. 446). Där ges fakta om trafficking, och man hänvisar också till . En ung kvinna som arbetar på ett center för kvinnor i intervjuas. Närläsning av övrig text Efter denna genomgång av speciella avsnitt om jämställdhet och kvinnor fortsätter jag med lärobokens övriga texter. Fakta om jämställdhet och om flickor/kvinnor bör ju även finnas i de generella texterna, inte enbart i speciella reservat. Är kvinnor människor? En viktig fråga att först ställa till texten är om flickor/kvinnor ses som en grupp för sig eller om de är självklart inkluderade i begreppet människor, precis som männen? Ja, det verkar så. När människan och hennes position mellan natur och kultursamhälle presenteras i början av boken sker det med en bild av en kvinna (s. 5). Mindre kvinnligt blir det dock när man ska förklara hur samhället fungerar och använder ett fartyg som metafor med kaptenen som statsminister (s. 8–9). Även om de agerande på båten och deras funktioner aldrig uttalat är män eller manliga, ligger föreställningen att det i första hand rör sig om män nära till hands. Men respekten för kvinnan som människa finns där när man litet längre fram konstaterar, att det var först då alla kvinnor fick rösträtt 1921 som blev en demokrati (s. 12). Längre fram, i kapitlet Att delta i samhället", fastslås samma sak – demokratin var inte genomförd förrän kvinnorna, och därmed alla, fått rösträtt (s. 87). Det borde också ha varit värt att kommentera, att det dröjde länge i innan allmän rösträtt genomfördes överallt, och att den europeiska demokratin därmed är en senare företeelse än den ibland framställs som. Kapitlet Att delta i samhället tar också upp skillnader mellan flickor och pojkar ifråga om rättigheter , till exempel att tjejsporter får lägre kommunala och andra anslag än killsporter och att undersökningar visar att pojkar får ca 75–av lärarnas uppmärksamhet på lektioner (s. 94). I fortsättningen riktar man i flera sammanhang uppmärksamhet mot skillnader mellan flickor och pojkar: sparmål, fickpengar, läsvanor, intressen, internet, TV (s. 114, 116, 130, 135). Pojkar läser serier och facktidskrifter mer än flickor, flickor spelar instrument i tidigare åldrar etc. Detta utan mer ingående resonemang om vad skillnaderna eventuellt kan innebära. Det finns också historiska tillbakablickar om barns arbete förr, som dock huvudsakligen illustreras med exempel som gäller pojkar (s. 101, 119). Historiska exempel ges även i kapitlet Arbetslivet. I bokens inledning finns en bild på en kvinna , som arbetar med höskörd (s. 21). Men i kapitlet om arbetslivet saknas väsentliga uppgifter om kvinnors arbete i historien. Så exemplifieras företagare i jordbrukssamhällets historia med bonde, hantverkare, tvätterska eller handelsman (s. 187). Att kvinnor i historien regelmässigt arbetade i såväl jordbruk och hantverk som handel, och att de också trots begränsade rättigheter kunde vara företagare inom samtliga dessa områden framgår inte. Däremot är det korrekt att det tunga tvättarbetet sköttes av enbart kvinnor. I kapitlet finns en ruta, som under rubriken om arbete presenterar citat om arbete från förr och nutid (s. 173). Här citeras åtta män, men endast en kvinna. Det är inte acceptabelt att kvinnors arbete i historien på detta sätt utelämnas. För nutida förhållanden finns däremot i kapitlets slut en bra sammanfattning om otillräckligheter i jämställdheten på dagens arbetsmarknad (s. 191). Historiska brister finns också i kapitlet Vad är politik? Den atenska demokratin omtalas utan att det nämns att varken kvinnor eller slavar hade del i den (s. 200). Men i en ruta med rubriken en demokrati? poängteras att detta inte skedde förrän med den allmänna rösträttens genomförande : Det är först då som blev en verklig demokrati (s. 206). Ytterligare en historisk brist är att kvinnorörelsen saknas i avsnittet om de politiska ideologierna. Där presenteras fyra ideologier: liberalismen, konservatismen, socialismen och ekologismen, den sistnämnda sägs ha uppstått (s. 208–209). Kvinnorörelsens ideologi med ursprung och med stark uppblomstring under 1800-talets andra hälft nämns överhuvudtaget inte. Ingenstans nämns heller att kvinnors ställning skulle ha beaktats i någon av de övriga ideologierna. Först i en ruta med , och då felaktigt långt fram i tiden (s. 212). Som 1800-talets folkrörelser presenteras arbetarrörelsen, och . anges idrottsrörelsen och hyresgäströrelsen ha uppstått. Kvinnorörelsen sägs däremot ha uppkommit först , med miljörörelsen. Historieskrivningen både i fråga om de politiska ideologierna och folkrörelserna i är här både bristande och felaktig. I avsnittet Hur styrs ? finns som tidigare nämnts rutan Kvinnor i politiken. Avsnittet har också en skiss av den där schematiskt tecknade kvinnor och män motsvarar den nuvarande regeringens fördelning på kön (s. 231). Men i övrigt finns ingenting om kvinnor, i den löpande texten namnges ingen kvinnlig svensk politiker, och de politiska kvinnoförbunden lyser liksom de politiska ungdomsförbunden med sin frånvaro. Kvinnor figurerar inte heller, vare sig som grupp eller enskilda personer, i avsnitten om kommuner, landsting eller EU. Många texter utan jämställdhetsaspekter I kapitlet Ungdomar och droger finns några inslag som tar upp jämställdhetsaspekter, bland annat genom jämförelser mellan flickor och pojkar. I en bildtext framhålls att fler flickor än pojkar röker (s. 253). Att fler pojkar än flickor i de tidiga tonåren snusar och dricker alkohol påpekas också i kapitlet (s. 255, 259). I en ruta får en kvinna vara exempel på en alkoholist (s. 262). Narkotikamissbruk illustreras med två pojkar (s. 266–67). Att flickors anorexi har jämförts med pojkars missbruk av anabola steroider nämns (s. 271). Utan att det förs några direkta diskussioner om jämställdhet finns ändå ett könsperspektiv med i kapitlet. Detta könsperspektiv saknas dock helt i kapitlet Medier i , en allvarlig brist när det gäller diskussionen av olika typer av medialt stoff, av mediebevakning och olika typer av medier. Också i avsnittet om reklam borde ett könsperspektiv ha lagts. En diskussion om kvinnliga och manliga journalister ur ett jämställdhetsperspektiv kunde också ha varit intressant. Jämställdhetsaspekter saknas även i kapitlet Miljö och livsstil. Detsamma gäller till stor del kapitlet Ungdomsliv. Likaså saknas jämställdhetsaspekter och könsperspektiv i kapitlen om Samhällets ekonomi och Den globala ekonomin. Särskilt anmärkningsvärt är att perspektiv på flickor/kvinnor och jämställdhet saknas i delavsnitten Flyktingar i världen (s. 380), Invandringen till (s. 381–383) och Mångkulturellt (s. 384–385). Inte heller kapitlet Internationell politik" tar upp jämställdhetsaspekter. I den särskilda presentation av FN som finns i kapitlet nämns ingenting om FN:s arbete för kvinnor (s. 408–409). Kapitlet Samhället och IT-revolutionen saknar också jämställdhetsaspekter. Bokens avslutande avsnitt har . Också här är jämställdhetsaspekter dåligt representerade, men några finns med. Det finns exempel på kvinnors arbete och förhållanden i utvecklingsländer, som i en ruta om etiopiskan , som försörjer sig på att samla och sälja ved (s. 451) och en om Seleha Begun i som utnyttjade möjligheten att få ett mikrolån för att skapa försörjning åt sig och sina barn (s. 455). Namngivna och/eller på bild: 50 män och 26 kvinnor I registret till SO Direkt. finns som tidigare nämnts inga namn på kvinnor. Däremot finns i bokens text både namn på kvinnor och namn på betydligt fler män än i registret. Nedan redovisas samtliga namn i boken, och för dem som inte tillhör de mest kända ges en kort presentation. Med i uppräkningen nedan finns också några välkända kvinnor och män som i boken endast finns på bild, utan att namnet nämns ens i en bildtext. Efter varje person anges om namnet finns i huvudtexten eller i en ruta och/eller om personen finns på bild. Begun, Seleha, låntagare i i , 455, ruta , , 230, ruta , etiopisk vedhandlerska och tiobarnsmor, 451, ruta , , 269, bild Finnbogadottir, , 230, ruta , , 230, ruta , , 230, ruta , , 230, ruta Jebril, , journalist, 185, ruta , , politiker, 230, bild , , truckförare, 175, ruta , , författare, 83, ruta Lace, Iluta, center för kvinnor i , 446, ruta , , polis, 61, ruta , drottning, 230, ruta , , 230, ruta , , 225, bild , Aung, 230, ruta , drottning, 220, bild Stackman, , arbetar mot rökning, 256, ruta Stegö Chilò, , 231, bild , , 230, ruta Whitton, , kanadensisk politiker, 173, ruta , kronprinsessa, 220, bild , , sjuksköterska, 175, ruta , , TV-journalist, 274, bild Annan, , 409, ruta , , författare, 49, ruta, texten , , 222, bild , , 409, ruta , , 210, ruta , prins, 220, bild , 220, bild , , lantbrukare, 175, ruta Carlzon, , 173, ruta , , 173, ruta , , , ruta, bild, 200, texten , , 173, ruta , , 403, ruta , , 173, ruta , 235, ruta , Dag, 409, ruta , Per , 234, texten , , 221, ruta Holmeros, , SO-lärare, 175, ruta , , historiker, 403, ruta , , 401, texten , , 225, bild , , författare, 54, ruta , , 173, ruta , , 397, bild , , 388, ruta, 406, bild, 409, ruta , , 222, bild, 225, bild , , 192, bild, 205, bild ,, 409, ruta , , ärkebiskop 1805–1819, 173, ruta , , 420, texten , , 210, ruta Mc , , ungdomssekreterare, 63, ruta Mercator, 363, texten , , 446, texten Parkinson, Northcote, C, 173, ruta Pérez de Cuellar, , 409, ruta , , 128, bild, 234, texten , geograf, 364, texten , , 128 och 225, bild, 234, texten, 272 och 275, bild Reunanen, , major, 175, ruta , , 353, ruta , , anställd på byggföretag, 428, ruta , , 210, ruta , , 192, bild, 205, bild, 401, texten Thant, U, 409, ruta Timbuktu (), 277, bild Trotskij, , 173, ruta Waldheim, , 409, ruta , , , ruta Sammanlagt 50 män och 26 kvinnor är nämnda vid namn i boken och/eller finns på bild. Bland dessa finns kända personer, men också mera okända som används för att belysa en viss yrkesgrupp eller en mänsklig situation i eller utlandet. De 50 männen och 26 kvinnorna förekommer framför allt i särskilda faktarutor och i bildtexter. Men medan namn på män också finns på några ställen i den löpande texten återfinns som synes inga namngivna kvinnor där. Antalet män är alltså nästan dubbelt så stort som antalet kvinnor. En viss övervikt av män förefaller naturlig med tanke på andelen framträdande män i delar av samhället och historien. Men man kan sakna namn på kvinnor av motsvarande betydelse, som till exempel , , , och . Det kan också vara värt att påpeka, att tio av kvinnorna finns på samma sida i boken (s. 230), en ruta med en presentation av kvinnliga politiker. Även om både kända och okända kvinnor alltså finns representerade, borde fler ha kunnat nämnas. är, som framgått, rikt och varierat illustrerad med teckningar, foton och grafiska framställningar. Såväl teckningar som foton används för att illustrera verkliga eller tänkta typfall, gärna med en flicka eller pojke som huvudperson. I avsnittet Lag och rätt följs till exempel en fiktiv ungdomsbrottsling, en tonårspojke, genom olika instanser och får på det sättet illustrera ett begånget brott, polisingripande, rättsprocess och kriminalvård. Teckningar av fyra pojkar och tre flickor används för att exemplifiera olika livsstilar i kapitlet Ungdomsliv (s. 315). I kapitlet Global utveckling illustreras barns förhållanden i med typexemplen , sluminvånare i (s. 441), , student i i (s. 442) och , skolflicka i (s. 454). Jag har identifierat 35 sådana typfall i boken. I dem figurerar 21 pojkar och 14 flickor, en tydlig övervikt för pojkar alltså. kvinnliga bilder, manliga För en analys av könsfördelningen i bokens totala bildmaterial har jag valt att gå igenom de bilder som föreställer enbart flickor/kvinnor eller enbart pojkar/män. Sammanlagt har jag funnit 215 sådana bilder. Av dem föreställer 70 bilder enbart flickor/kvinnor (), och 145 enbart pojkar/män (). En viss övervikt för män kan ju vara befogad med tanke på den manliga övervikten av makthavare och i andra framskjutna positioner, särskilt historiskt sett. Men eftersom samhällskunskapen i allt väsentligt ska illustrera den nutida situationen i och världen borde andelen flickor/ kvinnor ha varit högre. För män tycks gamla könsstereotyper råda i boken – män är soldater, arbetar i traditionellt manliga yrken, spelar ishockey. På ett par bilder ses mannen i rollen som familjefar, men det finns ingen bild som visar en ensamstående pappa, eller där en pappa tar hand om ett barn. När ensamstående föräldrars förhållanden behandlas är de enbart kvinnor (s. 97, 120, 123). Det finns också i boken ett flertal bilder på mödrar med barn. Men boken innehåller också flera bilder på kvinnor i sysselsättningar som inte har setts som traditionellt kvinnliga. Dit hör två bilder på kvinnliga poliser (s. 25, 61) och en på en kvinna som gör värnplikt (s. 87). Få arbetsuppgifter med jämställdhetsperspektiv Frågor och arbetsuppgifter till de olika avsnitten förekommer rikligt i SO Direkt. , sammanlagt över 550 stycken. Endast ett fåtal av dessa innehåller eller kan leda fram till jämställdhetsaspekter. Sammanlagt har jag räknat till 18 sådana frågor, eller av samtliga, men det är möjligt att ytterligare några frågor eller uppgifter i förlängningen skulle kunna medföra resonemang som rör jämställdhet. Flest uppgifter med jämställdhetsaspekter finns i kapitlet Lag och rätt, där sju frågor ställs om våld mot kvinnor (s. 74). Frågorna gäller möjligheterna för utsatta kvinnor att få skydd, vilka kvinnor som mest utsätts för våld, hur man kunnat få kontakt med utsatta kvinnor, varför det finns ett stort mörkertal, hur stor del av våldet som begås i hemmet, hur det kan komma sig att män oftare griper till våld än kvinnor och också en fråga om hur en skilsmässa kan påverka våld mot kvinnor. I kapitlet Vårt sociala liv, som innehåller en översikt om viktiga årtal i kvinnans emancipation, finns ett par frågor som rör jämställdhet (s. 160). Det gäller skillnaden mellan begreppen jämlikhet och jämställdhet och hur långt , i vars grundlag står att alla människor har lika värde, har kommit i fråga om jämställdhet. Också i avsnittet Arbetslivet finns flera frågor om kvinnor (s. 185). De gäller könssegregationen på arbetsmarknaden, orsakerna till att kvinnor och män väljer skilda yrken och varför män genomsnittligt får högre lön än kvinnor. Vidare finns frågor om hur flickor och pojkar blir behandlade i skolan (s. 95), om skillnader i fickpengar för flickor och pojkar (s. 115) och också ett par frågor om flickors och pojkars läsvanor (s. 136). Frågor som berör jämställdhet förekommer, som synes, främst i bokens första delar. I proportion till den information om flickor/kvinnor, pojkar/män och om jämställdhet som finns i boken, borde frågor som aktualiserar jämställdhetsaspekter ha varit fler. Den utglesning som detta innebär betyder att jämställdhetsaspekter i arbetsuppgifterna är färre än vad som finns i lärobokens texter. Större utrymme ägnas andra diskrimineringsfrågor, till exempel rasism, flyktingar och migration. I dessa sammanhang finns ju också viktiga jämställdhetsaspekter, men de berörs varken i arbetsuppgifterna eller i lärobokstexten. Den sammantagna bilden av SO Direkt. Det är svårt att ge en helhetsbedömning. Det har antagligen att göra med ämnets lösligt sammansatta och splittrade karaktär – man har från olika ämnen och områden föst samman informationer, som betraktas som nyttiga och benämner detta samhällskunskap. Det tycks i SO Direkt. finnas en övergripande ambition att beakta jämställdhetsaspekter och lyfta fram kvinnors insatser och förhållanden. Detta märks bland annat i inslag om jämställdhet, politiskt och ekonomiskt, och i ambitionen att få med kvinnor som exempel i olika sammanhang. Men i vissa avsnitt saknas jämställdhetsaspekter helt. Särskilt de historiska tillbakablickarna är bristfälliga, och ibland direkt felaktiga, som när det gäller kvinnors arbete, rättigheter, kvinnoideologi och kvinnorörelsen. Även om boken har både ambitioner och förtjänster när det gäller jämställdhetsperspektiv och flickors/kvinnors förhållanden, saknar den en genomgående problematisering av kvinnlighet och manlighet. Den anonyma huvudpersonen tenderar att vara en man, medan kvinnor förbigås eller tas med som något extra, litet utanför det normala. För ett genomfört jämställdhetsperspektiv krävs att man uttalat utgår från att både kvinnor och män, flickor och pojkar, lever i samhället och att det finns anledning att fråga efter jämställdhetsaspekter i många samhälleliga sammanhang. Den uteblivna problematiseringen av kön i SO Direkt. kan också vara en anledning till att boken överhuvudtaget inte berör homosexuellas förhållanden och rättigheter. Lärarhandledning till SO Direkt. För de olika nivåerna från klasserna 6–7 finns till SO Direkt. För att undersöka hur boken ska användas i undervisningen har jag gått igenom lärarhandledningen för årskurs 6–7.1 Den gäller därmed bara vissa moment i läroboken. Förutom en inledande orientering innehåller den huvudavdelningarna: Vad är samhällskunskap? Att delta i samhället – rättigheter och skyldigheter Att umgås med medier För varje huvudavdelning finns flera underavdelningar. De inleds med en orientering om det centrala i respektive avsnitt. Vidare finns exempel på övningar, uppgifter för projekt och grupparbeten, repetitionsfrågor, diskussionsfrågor, prov och underlag för bedömningar för olika betygsnivåer. Till avsnitten finns också illustrerande OH-material. Anknytningar sker genomgående till materialet i läroboken. Begreppet jämställdhet nämns inte, vare sig i orienteringen till lärarna eller i det övriga materialet. Läro- och kursplaner återges dock utförligt, också i de olika avsnitten, och här finns aspekter som har relevans för jämställdhet. Det gäller till exempel avsnittet 1 Behrnetz, , , , , , SO Direkt. Utbildning, 2003. Lärarhandledningen är tryckt 2003, vilket kan innebära att den inte uppdaterats i förhållande till den här granskade läroboken, tryckt 2007. Lärarhandledning till SO Direkt. Ung , där det ur kursplanens mål för betyget Godkänd citeras, att eleven ska kunna belysa skiftande villkor utifrån kön och social bakgrund (3:10). I vissa av avsnitten finns också sådana aspekter med, men på ett undantag när verkar det som om de fått betydligt mindre genomslag än i läroboken. Undantaget gäller huvudavdelningen Lag och rätt. Där tar ju läroboken i ett särskilt avsnitt upp mäns våld mot kvinnor och diskuterar såväl rättsliga aspekter som hur kvinnor kan skydda sig mot våld, att det finns kvinnojourer etc. Detta återkommer i lärarhandledningen, där det finns avsnitt med en ingående och varierad problematisering av Tjejer och våld. Inte bara det våld som flickor/kvinnor riskerar att utsättas för diskuteras, utan man tar också upp skillnaden i brottslighet mellan flickor och pojkar – av ungdomsbrotten begås av flickor (4:14-15). Man ställer också den intressanta frågan om flickors möjligen ökande benägenhet att använda våld enbart ska ses som något negativt. Avsnittet knyter också fint an till lärobokens text om våld mot kvinnor och ger frågor, upplysningar och diskussionsämnen i anslutning till detta (4:21, 4:26, 4:36). Lärobokens fiktiva skildring av en konflikt i hemmet används för frågor om makten i hemmet och om mäns större våldsbenägenhet än kvinnors. I förslaget till prov finns också en fråga om kvinnors utsatthet för våld från män (4:36), likaså i avsnittets avslutande Tänk-efter-frågor (4:38). Intrycket blir att lärarhandledningen i detta avsnitt väl använder och dessutom vidareutvecklar det material som finns i läroboken. Kvinnors historiska roll förbigås Någon problematisering jämförbar med den i avsnittet Lag och rätt förekommer inte på andra håll i lärarhandledningen, men det finns sporadiska upplysningar om flickor/kvinnor.