sou · GYB388 · 2010-11-30 00:00:00 — Swedish university students graduate exceptionally late compared to students in other European countries. This creates a substantial monetary cost of which only part is borne by the students them- selves. , effective policies that would lower the average graduation age would be called for. Ideally, previous research should provide list of policies that have proven to be effective elsewhere and that could be easily implemented in . Unfortunately that is not the case. Too research exits on the effects of policies with this aim, and the quality of existing research leaves much room for improvement. In general one can conclude that creating stronger incentives to graduate quickly would be beneficial for society but, in practice, pinpointing exactly how such policies should be designed is a difficult task. Still, acknowledging the uncertainty created by lack of credible research, the evidence reviewed in this report suggests that policies aiming towards a lower average graduation age probably should contain the following elements: -increased career counselling at the high school level aiming to provide more information on further schooling options and preparing the students for decisions regarding their edu- cation -favourable treatment of recent high school graduates in uni- versity admissions -introduction of modest tuition fees alongside a correspond- ing increase in student support effectively, creating a voucher system -increased incentives to universities by tying their funding further to completion rates and graduation times. Bedard, K. and E. Dhuey (2006). The Persistence of : International Evidence of Long-Run , , Vol. 121, No. 4, pp. 1437–1472. , A., , P., , J. E., and B. (2010), Den svenska utbildningspolitikens arbetsmarknads- effekter – Vad säger forskningen?, rapport 2010:13 IFAU. Högre studier, Chapter 10 in unpublished manusc- ript. , S., P. and K. Salvanes (2008). Too to Leave the ? The Effects of School Starting , NBER Working Paper No. 13969, 2008. Bound, J., M. Lovenheim, and S. (2007). Understanding the Increased Time to the Baccalaureate Degree, SIEPR Discussion Paper No. Brunello, G., C. Lucifora, and R. Winter-Ebmer (2004). The Wage Expectations of European Business and Economics Students, 39, No. 4 (Autumn, 2004), pp. , A., Harmon, C., , I and , Y (2004). Does education raise productivity or just reflect it?, 114, F499–517. Commission on Higher Education Admission (2004). Tre vägar till den öppna högskolan, Betänkande av , SOU 2004:29. , R. and D. (1985). , Academic Acheivement and Post-college Outcomes: A Summary of Results, , Vol. 22, No. 1 (, 1987), pp. 1–23. (2010). Bilaga 3 till LU2011 , P. and B. (2006). The Effect of School Starting on School and Labor Market Performance, IFAU Working Paper 2006:12. , P., F. Giavazzi, A. Ichino and E. Rettore (2009). College cost and time to complete a degree: Evidence from tuition discontinuities, IGIER Working Paper 354, . , B., , Q. and , O. (2008). Mind the gap? Estimating the Effects of Postponing Higher Education, Economic Papers, 60: 683–710. , V. J., L. C. Xu, M. Tienda, and A. Ahituv (2002). Are There Returns to the Wages of from Working While in School?, , Vol. 84, No. 2 (, 2002), pp. 221–236. Humlim, M. (2007). Estimating the effects of delayed entry into higher education: A discussion, Unpublished manuscript, . (2006). Entrance Exams Predict Academic Achievement?, , Working paper 2004:16, , I. and R. Uusitalo (2004). The effect of student aid reform on graduation: A duration analyisis, Chapt. 3 in . Essays on , Academic Achieve- ment and Student , 89 . (2006). Working while enrolled in a university: does it pay?, Labour Economics, Volume 13, Issue 2, , pp. 167–189. (2005). Aktivoivatko työmarkkinatuen rajaukset? Kokemuksia nuorten työmarkkinatuen rajoituksista, in K. , H. Taimio and R. Uusitalo Työttömyys – taloustieteellisiä puheenvuoroja, , . , U. and R. Uusitalo (2008). Signalling or human capital: Evidence from the Finnish polytechnic school reform, 110, 755–775. (1925). at Graduation from College and Success in Life, , Vol. 33, No. 3 (., 1925), pp. 184– 190. Kroch, E. and Sjoblom, K (1994). Schooling as human capital or a signal: some evidence, 29, 156– 180. Light, A. (1995). The Effects of Interrupted Schooling on Wages, , Vol. 30, No. 3 (Sum- mer, 1995), pp. Light, A. (1995). Hazard model estimates of the decision to re- enroll in school, Labour Economics, Volume 2, Issue 4, (), pp. Light, A. (2001). In-School Work Experience and the Returns to Schooling, , Volume 19, No. 1, pp. 65–93. Manski, C.F. 1993a. Adolescent Econometricians: How Do Youth Infer the Return to Schooling?, In C. T. Clotfelter and M. Rothschild, eds. Studies of Supply and Demand in Higher Education, pp. Monks, J. (1997). The impact of college timing on earnings, Eco- nomics of , Volume 16, Issue 4, October 1997, pp. 419–423. Moretti, E. (2004), Human Capital Externalities in Cities, In J. V. and J-F. Thisse, eds. Handbook of Regional and , Vol. IV, : . Employment Outlook , 2008. Education at a Glance 2009, 2008. OPM (2009). Opintotuen rakenteen kehittäminen (Structural development of student financial aid). Reports of the , 2009:33. OPM (2010) Ei paikoillanne vaan valmiit, hep!, Koulutukseen siirtymisistä ja tutkinnon suorittamista pohtineen työryhmän (Memorandum of a working group on entry into edu- cation and degree completion), Reports of the cation, 2010:11. Rauch, J. (1993), Productivity Gains from Geographic Concen- tration of Human Capital: Evidence from the Cities, , 34, pp. 380–400. (1973), market signalling, , 87, pp. 355–374. Bilaga 3 till LU2011 (2009). Swedish Fiscal Policy, . , W. S. (1903). Changes in the age of college graduation, The Popular Science Monthly, LXIII (1903), pp. 159–171. Bilaga 4 till LU2011 Utrikes födda på den svenska arbetsmarknaden* * Jag är tacksam för värdefulla kommentarer från , och övriga deltagare i och . Arbetsmarknaden för utrikes födda............................. Invandringen och de utrikes födda ....................................... Utrikes föddas sysselsättning och arbetslöshet ................... 2.4Utrikes föddas sysselsättning i ett internationellt Migration och sysselsättning: Teoretiska Från invandring till arbetsmarknadsetablering .................... Vad kan förklara utrikes föddas låga sysselsättning?........... Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för Normer, sökaktivitet och nätverk......................................... 4.2.1 Normer, sökmetod och sökintensitet ....................... Kraven för anställningsbarhet ............................................... Bilaga 4 till LU2011 Åtgärder för att förbättra utrikes föddas Tiden från ansökan till beslut om uppehållstillstånd ........... Översikt över regelverket........................................... 5.1.2 Aktiviteter under väntan på ett beslut....................... 5.1.4 I vilken riktning bör dagens verksamhet Introduktionsverksamheten för nyanlända .......................... Översikt över regelverket........................................... 5.2.2 Erfarenheter av dagens verksamhet ........................... 5.2.3 I vilken riktning bör dagens verksamhet Svenska för invandrare ........................................................... Översikt över regelverket........................................... 5.3.2 Erfarenheter av dagens verksamhet ........................... 5.3.3 I vilken riktning bör dagens verksamhet Översikt över regelverket........................................... 5.4.2 Erfarenheter av dagens verksamhet ........................... 5.4.3 I vilken riktning bör dagens verksamhet Översikt över regelverket........................................... 5.5.2 Erfarenheter av dagens verksamhet ........................... 5.5.3 I vilken riktning bör dagens verksamhet Bilaga 4 till LU2011 Appendix: Integrationsinsatser i andra europeiska länder ..... The Swedish labor market for foreign-born people – De senaste decenniernas invandring har medfört en kraftig ökning av andelen utrikes födda personer i . /uppgick antalet utrikes födda till drygt 1,3 miljoner, vil- ket motsvarar av befolkning. Befolknings- prognoser visar att denna andel förväntas fortsätta att öka även . Många av de personer som har kommit till är flyktingar eller anhöriga till flyktingar. Det finns många skäl till varför det är viktigt att personer som invandrar till integreras väl i det svenska samhället. Svensk integrationspolitik har som mål lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund.1 En för- utsättning för att det ska kunna uppnås är att de som invandrar ges möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden. finns det dock tydliga tecken på att många utrikes födda har stora svårig- heter med detta. var andelen sysselsatta i åldersgruppen 16–för de inrikes födda och för de utrikes födda. Sysselsättningen är speciellt låg bland nyanlända invandrare som kommit till från som flyktingar eller anhöriga till flyktingar. En låg sysselsättning för utrikes födda är ett stort samhällsproblem av flera skäl. För det första medför det en välfärdsförlust för de berörda personerna då de inte ges möjlighet att fullt ut bli delaktiga i det svenska sam- hället. För det andra går samhället miste om den produktion som dessa personer skulle kunna bidra med. Detta är speciellt allvarligt med tanke på de utmaningar som en åldrande befolkning medför. Utrikes födda är en av få grupper där det finns en potential för en ökad sysselsättning. Det är således viktigt både för de berörda indi- viderna och för samhället att integrationen av de utrikes födda för- bättras så att de som vill arbeta ges möjlighet att göra det. 1 Regeringens proposition 2008/09:1. Bilaga 4 till LU2011 För att effektiva åtgärder ska kunna vidtas är det dock nödvän- digt att veta varför många utrikes födda lyckas sämre än inrikes födda på arbetsmarknaden. Syftet med denna rapport är att ge en översikt över vad vi, utifrån svensk och internationell forskning, vet om utrikes föddas arbetsmarknadssituation. Rapporten har fyra delsyften: För det första att beskriva hur utrikes föddas arbets- marknadssituation ser ut . För det andra att diskutera betydelsen av olika faktorer som kan förklara dagens situation. För det tredje att diskutera effekterna av de åtgärder som har vidtagits för att understödja utrikes föddas arbetsmarknadsetablering. För det fjärde att dra slutsatser om i vilken riktning dagens åtgärder bör förändras för att uppnå en effektivare integration. Rapporten, som delvis bygger på (2007), ger en översikt över kunskaps- läget, men gör inte anspråk på att utgöra en fullständig genomgång av all litteratur. I rapporten diskuteras forskningsresultat som gäller alla utrikes födda, men speciellt fokuserar rapporten på de som kommit till som flyktingar eller som anhöriga till flyk- tingar. Detta innebär att personer som kommit till av andra skäl, som exempelvis arbetskraftsinvandrare, studenter och adopte- rade, behandlas mer kortfattat. Vidare fokuserar rapporten på utri- kes föddas situation på arbetsmarknaden och bortser därmed från andra viktiga aspekter på integration. I rapporten används följande begrepp. Med utrikes födda (utlandsfödda) avses personer som är födda i ett annat land än i , och med inrikes födda (svenskfödda) avses personer som är födda i . Med utländsk bakgrund avses personer som antingen är utrikes födda eller vars båda föräldrar är utrikes födda. Med svensk bakgrund avses personer som är inrikes födda och har minst en inrikes född förälder. Med flyktinginvandrare avses perso- ner som fått uppehållstillstånd som skyddsbehövande eller av mot- svarande skäl. Med anhöriginvandrare avses främst personer som fått uppehållstillstånd som anhöriga till flyktinginvandrare. Rapporten är disponerad enlig följande: Avsnitt 2 ger en över- siktlig bild över dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda genom att beskriva invandringen till , dagens sysselsätt- ningssituation, den förväntade framtida utvecklingen, samt ger en internationell utblick. Avsnitt 3 presenterar en enkel modellram som sedan används som underlag för diskussionen i resten av rap- porten. Här diskuteras hur man kan se från invandring till etablering på arbetsmarknaden och vilka faktorer som kan tänkas påverka arbetsmarknadsutfallet. I avsnitt 4 diskuteras, utifrån Bilaga 4 till LU2011 svensk och internationell empirisk forskning, i vilken utsträckning olika faktorer som vi kan förvänta oss påverkar sysselsättningen förklarar dagens arbetsmarknadssituation. Avsnitt 5 diskuterar olika åtgärder som har vidtagits, framförallt i , för att under- stödja arbetsmarknadsetableringen. De åtgärder som behandlas är verksamheter från ansökan till beslut om uppehållstill- stånd inklusive bosättningsbeslutet, introduktionsverksamheten för nyanlända, svenska för invandrare, validering av utländsk utbildning och arbetslivserfarenhet, samt arbetsmarknadspolitiska åtgärder. För varje åtgärd ges en översikt över regelverket, diskute- ras dagens verksamhet utifrån de utvärderingar som har gjorts samt dras slutsatser om i vilken riktning åtgärderna kan behöva föränd- ras för att uppnå en effektivare arbetsmarknadsintegration. I avsnitt 6 sammanfattas rapportens slutsatser. 2Arbetsmarknaden för utrikes födda För att vi ska kunna diskutera orsakerna till dagens arbetsmark- nadssituation för utrikes födda krävs att vi har en klar bild av hur situationen ser ut . Detta avsnitt beskriver därför över- siktligt invandringen till , sysselsättningsutvecklingen, den förväntade framtida utvecklingen, samt jämför situationen i med situationen i andra länder. 2.1Invandringen och de utrikes födda2 har upplevt en betydande nettoinvandring. Omkring 2,9 miljoner människor har invandrat som 1,6 miljoner människor har utvandrat. Figur 2.1 visar den årliga in- och utvandringen . 2 För en utförligare beskrivning, se till exempel och (1999), (2005) och m.fl. (2005). Det bör noteras att registerbaserad statistik över in- och utvandring har en del kvalitetsproblem som bör beaktas, bland annat vet vi att det förekommer en betydande icke-registrerad utflyttning (se diskussionen i (2009)). Arbetsmarknaden för utrikes födda Bilaga 4 till LU2011 Figur 2.1 Invandring och utvandring –2009 Källa: SCB Befolkningsstatistik. Grovt sett kan man dela in invandringen i två faser där såväl skälen till invandringen som de invandrades ursprung skiljer sig åt. från till det tidiga bestod invandringen i huvudsak av arbets- kraftsinvandring från de övriga nordiska länderna, och . och framåt avstannade arbetskraftsinvandringen som flykting- och anhöriginvandringen från ökade i omfatt- ning. Efter slut var efterfrågan på arbetskraft stark, vilket medförde att det ansågs nödvändigt att aktivt rekrytera utländsk arbetskraft. Rekryteringsåtgärder vidtogs därför både av enskilda företag och i samarbete mellan (), ursprungsländernas myndigheter och de rekryterande företagen. Lagstiftning och praxis ändrades från att ha varit restriktivt inställd till invandring till att ge nordiska medbor- gare full frihet att arbeta i (den gemensamma nordiska arbetsmarknaden infördes ), och även till att i praktiken medge närmast fri invandring för andra utländska med- borgare. Många kom till som turister, och sökte sedan arbete. De som hittade ett jobb beviljades därefter, efter rutinmäs- sigt medgivande från AMS och yttrande av facket, vanligen arbets- och uppehållstillstånd. De flesta av dem som invandrade till Bilaga 4 till LU2011 Arbetsmarknaden för utrikes födda kom från de övriga nordiska länderna, framför- allt . invandrade även många från , och , samt från , och . Storleken på invandringen vari- erade kraftigt mellan olika år beroende på situationen i ursprungs- länderna och det svenska arbetsmarknadsläget, men i genomsnitt invandrade årligen runt 30 000 personer. En inte obetydlig del av arbetskraftsinvandrarna stannade dock bara en begränsad tid i innan de återvände till sina ursprungsländer. förändrades dock successivt förutsätt- ningarna för arbetskraftsinvandringen. Lågkonjunkturer och struktur- omvandling ledde till att stödet för arbetskraftsinvandringen minskade. Lagstiftningen skärptes så att arbetstillstånd krävdes före inresan till och de fackliga organisationerna valde att i allt mindre utsträckning yttra sig positivt om ansökningar om arbetskrafts- invandring. Den fria invandringsrätten för nordiska medborgare behölls dock. som arbetskraftsinvandringen avstannade tog dock flyktinginvandringen fart. hade flykting- invandringen omfattat endast runt 1 000 personer , men på grund av en rad militärkupper, krig och etniska motsättningar på olika håll i världen ökade den till över 10 000 personer och framåt. Många flyktinginvandrare har sitt ursprung i , , och . En speciellt stor grupp är de som kom från det . Parallellt med övergången från arbetskrafts- till flyktinginvand- ring har även anhöriginvandringen ändrat karaktär och ökat i omfattning. Under den inledande fasen av arbetskraftsinvandringen beviljades uppehållstillstånd till familjemedlemmar endast om deras försörjning och bostad var ordnad. ändrades dock reglerna så att anhöriga kom att beviljas uppehållstillstånd utan särskild arbetsmarknadsprövning. Gruppen som har omfattats av rätten till anhöriginvandring har varierat något över tiden men den har alltid inkluderat make/maka och minderåriga barn. Även andra släk- tingar, som åldriga föräldrar, har dock getts rätt att invandra. har reglerna för anhöriginvandring ändras genom att för- sörjningskrav i vissa fall åter tillämpas. har möjligheterna till arbetskraftsinvandring suc- cessivt ökat. För medborgare i andra EU/EES-länder startade denna process i och med medlemskap i 1994, och har medborgare i andra EU/EES-länder rätt att arbeta i . Arbetsmarknaden för utrikes födda Bilaga 4 till LU2011 Medborgare i övriga länder kan beviljas uppehålls- och arbetstillstånd om de hittar ett arbete. Figur 2.2 visar hur sammansättningen av den utrikes födda befolkningen har förändrats över tiden. Figur 2.2 De utrikes födda fördelade efter födelseregion Källa: SCB Befolkningsstatistik. Av figur 2.2 framgår att andelen av den utrikes födda befolkningen som har utomeuropeiskt ursprung har ökat över tiden (från ), medan andelen med nordiskt ursprung minskat i motsva- rande grad (från ). Tabell 2.1 visar den utlands- födda befolkningen . Tabell 2.1 De utrikes födda fördelade efter födelseregion, Källa: SCB Befolkningsstatistik. Not: Kategorin övriga världen inkluderar även personer med okänt födelseland. Bilaga 4 till LU2011 Arbetsmarknaden för utrikes födda Av tabell 2.1 framgår att runt en femtedel av de utrikes födda kommer från något av de övriga nordiska länderna, drygt hälften kommer från , och resten kommer från , främst i . Tabell 2.2 visar att de vanligaste födelse- länderna är , , , och . Tabell 2.2 De tio vanligaste födelseländerna, Källa: SCB Befolkningsstatistik. Ett sätt att få en mer detaljerad bild av vilka som har invandrat till är att studera av vilka skäl de har beviljats uppehållstill- stånd. Det bör dock noteras att alla som invandrar till inte behöver uppehållstillstånd.3 Tabell 2.3 visar antalet personer som beviljats uppehållstillstånd fördelade efter skäl –2009 (i siffrorna för EU/EES ingår uppehållsrätter). Vi ser att av de utrikes födda som har beviljats uppehålls- tillstånd är flyktingar eller deras anhöriga. Även gruppen övriga anhöriga är stor. 3 Invandrare som är medborgare i något av de nordiska länderna behöver inte uppehålls- tillstånd. Invandrare som är medborgare i länder i EU/EES behöver inte heller uppehållstill- stånd. De har alltid rätt att vistas i . Därefter krävs att uppehållsrätten registreras, vilket kan ske om personen uppfyller vissa krav. Arbetsmarknaden för utrikes födda Bilaga 4 till LU2011 Skäl till beviljade uppehållstillstånd –2009 Arbetsmarknad (permanent) Not: Tidsbegränsade uppehållstillstånd för arbete inkluderas inte. Tabell 2.4 visar hur skälen till de beviljade uppehållstillstånden för- delades . Värt att notera är att arbetskraftsinvandringen ökat på grund av förändrad lagstiftning (de flesta uppehållstillstånd av arbetsmarknadsskäl är dock tidsbegränsade). Skäl till beviljade uppehållstillstånd Not: Både tidsbegränsade och permanenta uppehållstillstånd för arbete inkluderas. En stor del av de som invandrar är relativt unga: Av de som invand- rade var . De är även värt att notera att av den inrikes födda befolkningen hade två utrikes födda föräldrar och en utrikes född förälder (SCB (2010a)). Sammantaget har invandringen till över tiden förändras dels från arbetskraftsinvandring till flykting- och anhöriginvand- Bilaga 4 till LU2011 Arbetsmarknaden för utrikes födda ring, dels från personer med nordiskt och europeiskt ursprung till personer med utomeuropeiskt ursprung. 2.2Utrikes föddas sysselsättning och arbetslöshet4 Generellt gäller att de som invandrade till av arbetskraftsinvandring snabbt etablerade sig på arbetsmarkna- den, medan de som kommit senare har haft det svårare. var sysselsättningsgraden högre för utrikes födda än för inrikes födda, vilket förklaras av att många hade jobb som väntade när de kom till . har dock de utrikes födda alltid haft en lägre sysselsättningsgrad än de inrikes födda. För utrikes födda män började sysselsättningsgraden falla . För utrikes födda kvinnor ökade syssel- sättningsgraden , men då ökningstakten var klart lägre än för de inrikes födda, ökade gapet över tiden även för kvinnorna. Figur 2.3 visar sysselsättningsgraden för inrikes och utrikes födda män och kvinnor . Sysselsättningsgrad (16–), 1987–2009 Källa: SCB Arbetskraftsundersökningarna. 4 Beskrivningar av utvecklingen av arbetsmarknadssituationen för de utrikes födda återfinns bland annat i och (1995) samt och (2001). Det bör noteras att även sysselsättningsstatistiken har vissa kvalitetsbrister vad gäller de utrikes födda (se diskussionen i (2009)). Arbetsmarknaden för utrikes födda Bilaga 4 till LU2011 Av figur 2.3 framgår tydligt att de utrikes födda drabbades mycket hårt av 1990-talskrisen. var skillnaden i sys- selsättningsgrad mellan inrikes och utrikes födda i storleksord- ningen . har skillnaden mins- kat, men sysselsättningsgapet är fortfarande betydande. Det är dock värt att notera att de utrikes födda under den nuvarande kri- sen inte har drabbats hårdare än andra grupper. Det bör även näm- nas att det finns stora regionala skillnader i utrikes föddas syssel- sättningsutveckling (se avsnitt 4.3). Figur 2.4 visar arbetslöshetens utveckling . Även här är samma utveckling tydlig; arbetslösheten steg snabbt för alla grupper, men ökningen var betyd- ligt större för de utrikes födda. Även om man bortser från effek- terna av 1990-talskrisen, ser man tydligt att rangordningen mellan grupperna i termer av sysselsättning och arbetslöshet alltid är den- samma. Oavsett konjunkturläget lyckas de utrikes födda betydligt sämre. Andel arbetslösa i arbetskraften (16–), 1987–2009 Källa: SCB Arbetskraftsundersökningarna. Tabell 2.5 visar sysselsättningsgraden, den relativa arbetslösheten och andelen personer utanför arbetskraften för inrikes och utrikes födda (16–) . Bilaga 4 till LU2011 Arbetsmarknaden för utrikes födda Sysselsatta, arbetslösa och utanför arbetskraften (16–), Källa: SCB Arbetskraftsundersökningar. Av tabell 2.5 framgår att sysselsättningsgraden är lägre medan arbetslösheten och andelen utanför arbetskraften är högre bland de utrikes födda. Sysselsättningsgraden samvarierar i hög grad med individernas födelseregion och vistelsetid i . Man bör dock vara försiktig när man tolkar skillnader i sysselsättning baserade på födelseregion eftersom dessa skillnader ibland kan förklaras av att en stor grupp människor anlänt till från en viss region vid en viss tid- punkt. Det bör även noteras att medelåldern hos dem som är födda i de övriga nordiska länderna är högre än i övriga grupper utrikes födda.