sou · GYB338 · 2010-06-08 00:00:00 — Den som på ett företags vägnar erbjuder, lovar eller lämnar pengar eller andra tillgångar till någon som på grund av ställning eller avtal företräder företaget i viss angelägenhet och därvid av grov oaktsamhet främjar givande av muta eller grovt givande av muta i den angelägenheten, döms för vårdslös finansiering av muta till böter eller fängelse i högst . Vad som föreskrivs i 8 kap. 13 § om inskränkning i åklagares åtalsrätt skall gälla även de brott som angetts i detta kapitel, dock inte grov förskingring och sådan trolöshet mot huvudman som är att anse som grov. Undandräkt, olovligt förfogande eller olovligt brukande beträffande egendom, som kommit i gärningsmannens besittning genom avtal om hyra av egendomen eller avtal enligt vilket ägande- rätten skall övergå först sedan betalning erlagts, eller som gärnings- mannen annars innehar på grund av kreditköp med förbehåll om återtaganderätt, får åtalas av åklagare endast om åtal av särskilda skäl är påkallat från allmän synpunkt. Brott som avses i 5 a–5 d §§ får åtalas av åklagare endast om åtal är påkallat från allmän synpunkt. Åklagare får, utan hinder av vad som annars är föreskrivet, åtala brott varigenom arbetstag- are hos staten eller hos kommun eller annan som avses i 2 § andra stycket 1–4 har åsidosatt vad som åligger honom eller henne i utövningen av anställningen eller uppdraget. Utan hinder av bestämmelser- na i första stycket ska dock gälla 1. vad som i denna balk före- skrivs om att åtal inte får ske utan förordnande av regeringen eller den regeringen har bemyndigat och 2Senaste lydelse 1994:1411. 3Senaste lydelse 2009:1281. 2. vad som i annan lag eller författning är föreskrivet om åtal för gärning, för vilken straff är stadgat endast om den förövas av innehavare av anställning eller uppdrag som avses i första stycket. Har mutbrott begåtts av någon som inte omfattas av första stycket eller av 2 § andra stycket 8 eller 9 och inte heller är arbetsta- gare vid Internationella brott- målsdomstolen, främmande stats minister eller ledamot av främ- mande stats lagstiftande försam- ling, får åklagare väcka åtal en- dast om brottet anges till åtal av arbets- eller uppdragsgivaren eller om åtal är påkallat från allmän synpunkt. Om det inte finns särskilda bestämmelser för ett visst fall, får åklagare åtala brott mot sådan tystnadsplikt som gäller till förmån för enskild målsägande endast om denne anger brottet till åtal eller åtal är påkallat från allmän synpunkt. Om åtal för brott som i utövningen av tjänsten eller uppdraget begåtts av riksdagsledamot, statsråd, justitieråd, regeringsråd eller innehavare av tjänst eller uppdrag hos eller dess organ gäller särskilda bestämmelser. Denna lag träder i kraft den Svensk kod om gåvor, belöningar och andra förmåner i näringslivet SVENSK KOD OM GÅVOR, BELÖNINGAR OCH ANDRA FÖRMÅNER I NÄRINGSLIVET Denna kod har till syfte att vägleda företag i frågor om hur gåvor, belöningar och andra förmåner i näringslivet får användas för att främja företagets verksamhet. Med stöd av koden ska företag kunna bedöma vad som utgör en tillåten förmån, vad som kan utgöra en otillåten förmån och hur företag bör förhålla sig för att inte bryta mot god sed i affärslivet. Avsikten med koden är även: att tillgodose företags intresse av att deras anställda inte låter sig påverkas att agera till nackdel för företaget genom att ge eller ta emot otillåtna förmåner att främja marknadens intresse av effektiv och sund konkurrens innebärande att alla marknadsaktörer konkurrerar på lika villkor att öka förtroendet för näringslivet, eftersom samhället måste kunna förlita sig på att marknaden fungerar väl ur ett affärsetiskt perspektiv Friheten att påverka andra och att själv disponera sina tillgångar är en viktig del i samhället och näringslivet. Den civilrättsliga grund- principen om avtalsfrihet måste respekteras. Även om utgångs- punkten är att det står var och en fritt att ge gåvor och förmåner, Svensk kod om gåvor, belöningar och andra förmåner får denna frihet inte gå hur långt som helst. Användandet av otillbörliga förmåner påverkar såväl marknaden som allmänhetens förtroende för marknaden negativt. För att motverka sådana negativa effekter är det viktigt att marknadens aktörer upprätthåller en hög etisk standard. Målsättningen med denna kod är att etablera en etisk standard genom vilken näringslivet ställer högre krav på sig självt än vad den svenska mutlagstiftningen gör. Detta medför att företag som följer koden ska kunna förlita sig på att företaget därigenom inte ska behöva riskera att bryta mot mutlagstiftningen. Om någon där- emot avviker från koden innebär det inte med nödvändighet att agerandet är straffbart för den som erbjudit eller tagit emot förmånen. Koden utgör en ram för hur företag ska förhålla sig till förmåner i näringslivet. Den kompletteras av branschregler och liknande regler om sådana finns eller tas fram. I denna kod har följande begrepp den nedan angivna betydelsen: Den som i näringsverksamhet har avtalat med ett företag att självständigt verka för företagets De som, utan att vara agenter, har en aktiv kundfrämjande roll för ett företag gentemot tredje man, inklusive personer som för egen räkning säljer Ett företag enligt p. 1 i koden och företag i utlandet som är registrerade eller annars får anses bedriva näringsverksamhet och som ägs av offentligrättsliga subjekt omfattas av begreppet. (Avser mottagarsidan) Handlande som typiskt sett fungerar relations- främjande men inte påverkar vare sig beslut eller Handlande som typiskt sett påverkar beslut eller sättet att fullgöra arbetsuppgifter. Ett företag enligt p. 1 i koden. näringsverksamhet och som ägs av offentligrättsliga subjekt omfattas av begreppet. SOU 2010:38 Svensk kod om gåvor, belöningar och andra förmåner En gåva, belöning eller annan form av ersättning där någon utan eller med begränsat krav på motprestation lovar eller fullgör något av värde för Både materiella och immateriella ersättningar kan utgöra en förmån. Ett företag som ett svenskt moderföretag har ett bestämmande inflytande över. inflytande avses att moderföretagets ägande ska ge möjlighet att utöva rösträtten för mer än hälften av rösterna i dotterföretaget, ensamt, genom eller tillsammans med andra koncernföretag, eller ge- nom avtal med andra delägare i dotterföretaget. Offentligrättsliga subjekt som utövar offentlig Det avser bland annat riksdag, regering, myndigheter, domstolar, kommuner, kommunstyrelser, landsting och kommunala Definitionen omfattar inte privaträttsliga subjekt, t.ex. aktiebolag, som ägs av offentliga Det som ur ett allmänt perspektiv är att betrakta som oönskat eller är illojalt mot mottagarens arbets- eller uppdragsgivare eller annan. Den som har åtagit sig att utföra ett uppdrag för någon annans räkning och inte är anställd av (Avser mottagarsidan). Koden omfattar företag som är bokföringsskyldiga enligt bokföringslagen eller lagen om utländska filialer m.m. Ett utländskt företag omfattas inte av koden endast på grund av att företaget har en filial i som omfattas av koden. Filialer smittar således inte företag utomlands. Koden omfattar alla slags gåvor, belöningar och andra förmåner. Även förmåner utan ekonomiskt värde omfattas av koden. Det kan t.ex. avse ett medlemskap i en exklusiv klubb, en prestigefylld utmärkelse och förmåner som utan att ha ett ekonomiskt värde har ett personligt värde för mottagaren. Svensk kod om gåvor, belöningar och andra förmåner Innehållet i denna kod ska också gälla koncernföretag i utlandet, om det inte finns särskilda skäl eller hinder mot det. Företag ska så långt det är möjligt se till att koncernföretag i utlandet följer denna kod, eller värderingarna i denna. Det kan förekomma att motsvarande kod antagits i det land där koncern- företaget finns och att koncernföretaget därigenom omfattas av en sådan kod. Det kan också tänkas att koden i något avseende avviker från vad som är möjligt i det andra landet. B – OM FÖRMÅNER Företag får inte erbjuda, utlova eller lämna en förmån till någon i syfte att otillbörligt påverka myndighetsutövning eller offentlig upphandling. Myndighetsutövning och offentlig upphandling styrs av noggranna och för en rättsstat väsentliga regelsystem. Det är därför under inga förhållanden tillåtet att erbjuda, utlova eller lämna en förmån som är avsedd att otillbörligt påverka tillämpningen av ett sådant regelsystem. Detta oavsett om det föreligger någon risk för fel i det konkreta fallet. Förmånen behöver inte lämnas till den som ska utöva myndighetsutövningen eller den offentliga upphandlingen för att vara otillåten. Förmånen kan även riktas till annan, t.ex. beslutsfattarens kollega eller make, med avsikt att denne ska försöka påverka beslutsfattaren. Myndighetsutövning och offentlig upphandling kan även ske genom privaträttsliga subjekt (t.ex. aktiebolag). Svensk kod om gåvor, belöningar och andra förmåner Företag får inte erbjuda, utlova eller lämna en förmån till anställda eller uppdragstagare i myndigheter eller andra offentliga organ, om förmånen är sådan att den typiskt sett otillbörligt påverkar mottagarens sätt att fullgöra sina arbetsuppgifter. Även om avsikt att påverka inte föreligger kan förmåner riktade till anställda eller uppdragstagare i offentliga organ ofta vara otillåtna. För anställda och uppdragstagare inom offentliga organ gör sig särskilda skyddsintressen gällande. Det finns därför särskild anledning att iaktta försiktighet när det gäller förmåner lämnade till sådana personer. Alla förmåner som är beteendepåverkande ska i normalfallet bedömas som otillåtna. En attitydpåverkande förmån som överens- stämmer med vad som anses som vedertagna umgängesformer mellan näringslivet och offentliga organ är i normalfallet tillåten. Vid utländska förhållanden ska särskild hänsyn tas till vad som lokalt anses som vedertagna umgängesformer mellan näringslivet och offentliga organ. Frågan om en förmån typiskt sett otillbörligt påverkar mot- tagarens sätt att fullgöra sina arbetsuppgifter måste avgöras mot bakgrund av alla betydelsefulla omständigheter i det enskilda fallet. De omständigheter som ska beaktas särskilt vid denna bedömning är följande: Risken för beteendepåverkan ökar med förmånens värde (ekonomiskt eller personligt värde) och frekvensen av förmåner till en anställd eller uppdragstagare. I allmänhet ska därför försiktighet iakttas när det gäller förmåner av inte oansenligt värde, förmåner som förekommer frekvent och förmåner med personligt värde. Förmånens värde bör även vara rimligt i förhållande till vad som är avsikten med förmånen (proportionellt). Svensk kod om gåvor, belöningar och andra förmåner Det är betydelsefullt vilken anställning eller vilket uppdrag mot- tagaren av förmånen har. Om den anställde eller uppdragstagaren arbetar med myndighetsutövning eller offentlig upphandling intar denne en särställning och särskild försiktighet bör därför iakttas när förmåner lämnas till sådana personer. Att erbjuda förmåner till anställda i offentliga organ som beslutar i pågående ärenden vid myndighetsutövning eller offentlig upphandling rörande företaget är otillåtet. Risken för att en förmån är att bedöma som otillbörlig ökar ju svagare anknytningen är till mottagarens arbetsuppgifter. Det är alltså betydelsefullt att förmånen har ett tydligt samband med och ingår som ett naturligt och nyttigt led i mottagarens arbete. Med det avses t.ex. att diskutera arbetsrelaterade frågor över en måltid, eller en studieresa där arbetsrelaterade programpunkter ingår. Mottagarkretsen och formerna för erbjudandet av förmånen En förmån av evenemangskaraktär bör om möjligt riktas till en obestämd krets av personer snarare än till särskilt utvalda personer. Det är vidare av betydelse att förmånen lämnas öppet. Kravet på öppenhet innebär att en förmån normalt ska riktas direkt till det offentliga organet, vara/antas vara godkänd av det offentliga organet eller vara förenlig med det offentliga organets etablerade policy i fråga om förmåner. Företag bör iaktta särskild försiktighet: Om förmånen har ett högt värde eller ges frekvent Om mottagaren av förmånen har arbetsuppgifter som innefattar myndighetsutövning eller offentlig upphandling Om förmånen inte har ett tydligt samband med mottagarens arbete eller uppdrag SOU 2010:38 Svensk kod om gåvor, belöningar och andra förmåner Om förmånen inte ingår som ett naturligt och nyttigt led i mottagarens arbete eller uppdrag Om den anställde eller uppdragstagaren bjuds in till evenemang med privat sällskap Om förmånen (av evenemangskaraktär eller liknande) riktas till särskilt utvalda personer Om förmånen inte lämnas öppet Om förmånen är oproportionerlig i förhållande till syftet Om förmånen avviker från vedertagna umgängesformer mellan näringslivet och offentliga organ Om förmånen initieras av mottagaren Företag får inte erbjuda, utlova eller lämna en förmån till anställda eller uppdragstagare i ett annat företag eller offentliga organ om förmånen avser exempelvis: a)Penninggåvor och liknande b)Penninglån, ställande av säkerheter, eftergifter av fordringar och liknande förmåner som inte är marknadsmässiga c)Arbete hos mottagaren eller leverans av varor eller tjänster, där förmånen är avsedd för privat ändamål d)Förmåner som är förenade med villkor att utföra något för givaren och som inte är godkända av arbets- eller uppdrags- givaren e)Dold provision/kickback till anställd eller uppdragstagare (dvs. annan än företaget) f)Nöjesresor och liknande De förmåner som anges i denna punkt är förmåner som i sig är sådana att de inte är tillåtna. Någon särskild otillbörlighets- bedömning behöver därför inte göras. Uppräkningen är inte uttömmande. Svensk kod om gåvor, belöningar och andra förmåner Företag får erbjuda, utlova eller lämna en förmån till anställda eller uppdragstagare i ett annat företag om det: a)Sker öppet, b)är måttfullt, och c)Förmånen inte heller i övrigt är sådan att den typiskt sett otillbörligt påverkar den anställdes eller uppdragstagarens sätt att fullgöra sina arbetsuppgifter Den allmänna utgångspunkten är att en förmån är tillåten om den är måttfull och lämnas öppet. Förmåner som har ett funktionellt eller socialt berättigande och som kan ses som ett naturligt led i vedertagna umgängesformer inom näringslivet är normalt sett tillåtna. Vid utländska förhållanden ska särskild hänsyn tas till vad som lokalt anses som vedertagna umgängesformer inom närings- livet. Kravet på öppenhet innebär att en förmån normalt ska riktas direkt till det andra företaget, vara/antas vara godkänd av det företaget eller vara förenlig med det företagets etablerade policy i fråga om förmåner. Kravet på måttfullhet innebär att förmånen typiskt sett inte får framstå som beteendepåverkande för mottagaren. Förmånens ekonomiska eller personliga värde ska alltså ställas i relation till den anställdes integritetskänslighet och personliga påverkbarhet, varvid faktorer som befattning, arbetsuppgifter, ålder och erfarenhet kan utgöra en del av den helhetsbedömning som ska göras. Vad som är måttfullt eller inte måttfullt är alltså beroende av såväl givaren som mottagaren. Det är vidare beroende av företag och bransch. Lokala seder och bruk ska också beaktas vid bedömningen av vad som är måttfullt. Om flera förmåner erbjuds till en och samma anställd eller uppdragstagare ska dessa förmåner bedömas i ett sammanhang. Svensk kod om gåvor, belöningar och andra förmåner förmån som i sig är måttfull är alltså inte måttfull om den tillsammans med andra förmåner riktade till samma mottagare typiskt sett framstår som beteendepåverkande för mottagaren. Även om en förmån är måttfull och lämnas öppet kan den vara otillbörlig. Det kan t.ex. röra sig om oetiska förmåner. Vid bedömning av om ett evenemang (event) riktat till en viss krets av personer är tillåtet eller inte ska inledningsvis punkterna 7 a-c ovan beaktas. Generellt sett är det mindre risk för att erbjudandet ska betraktas som otillbörligt om det riktas till ett flertal personer än om motsvarande erbjudande riktas till en begränsad krets. Är parterna i affärsförhandlingar alternativt befinner sig inför sådana bör man vara mer återhållsam med sådana evenemang. Ett evene- mang som riktar sig till en större krets av personer, som är till nytta i tjänsten för den som deltar i evenemanget och i övrigt inte är extravagant är i normalfallet tillåtet. Företag bör iaktta särskild försiktighet: Om förmånen har ett högt värde eller ges frekvent Om den anställde eller uppdragstagaren erbjuds varor eller tjänster som kan nyttjas privat Om förmånen i tiden sammanfaller med affärsförhandlingar Om förmånen (av evenemangskaraktär eller liknande) riktas till särskilt utvalda personer Om förmånen inte är känd för mottagarens chef Om förmånen avviker från vedertagna umgängesformer Svensk kod om gåvor, belöningar och andra förmåner Vad som sagts i denna kod om företags möjligheter att lämna förmåner, gäller också vad företag får tillåta anställda och upp- dragstagare att ta emot som förmåner. Företag bör se till att dess anställda eller uppdragstagare, till företaget redovisar förmåner som riskerar att avvika från denna kod. En förmån som redovisas av mottagaren till sin arbets- eller uppdragsgivare är typiskt sett inte beteendepåverkande för mot- tagaren. Därför bör förmåner som riskerar att vara otillåtna redovisas av den anställde eller uppdragstagaren till företaget för en bedömning av om förmånen får tas emot eller behållas. Om någon tar emot en förmån och utan onödigt dröjsmål redovisar förmånen för företaget ska mottagaren inte anses ha brutit mot denna kod. Förmåner som är godkända enligt företagets policy eller i övrigt är tillåtna enligt denna kod och eventuella branschregler, omfattas inte av kravet på redovisning. C – AGENTER OCH ANDRA SAMARBETSPARTNERS Företag ska vid behov kontrollera integriteten hos agenter och andra samarbetspartners innan avtal sluts eller annat samarbete inleds. Agenter och andra samarbetspartners anges i koden som sam- arbetspartners. Att arbeta med samarbetspartners är ett effektivt och i många fall nödvändigt sätt att utveckla, utöka och bibehålla företagets affärsverksamhet. Om sådana samarbetspartners inte väljs noggrant och/eller agerar otillbörligt kan det medföra väsentlig skada för företagets goodwill och kan föranleda rättsligt ansvar för företaget och dess företrädare. De allra flesta samarbetspartners svarar själva för sin verksamhet och det torde saknas behov av att genomföra någon särskild kontroll av företaget. Svensk kod om gåvor, belöningar och andra förmåner Behovet av att kontrollera integriteten hos en samarbetspartner är av särskild vikt: Om samarbetspartnern är en agent och ska ersättas med en för agenten inte obetydlig provision Om samarbetspartnern ska ges långtgående befogenhet att agera för företagets räkning Om samarbetspartnern ska erhålla pengar i förskott Om samarbetspartnern kräver ovanligt stor ersättning i förhållande till det arbete som ska utföras Om samarbetspartnern verkar i en korruptionsutsatt bransch eller i ett korruptionsutsatt område Om samarbetspartnern önskar att betalning ska erläggas till tredje man, kontant eller till ett annat land än det där Om samarbetspartnern har rekommenderats av en besluts- fattare i ett offentligt organ Om samarbetspartnern ger ovanligt stora eller frekventa Om det som kvalificerar samarbetspartnern är dennes inflytande på beslutsfattare i ett offentligt organ Om försäljning av företagets produkter/tjänster utgör en stor del av samarbetspartnerns verksamhet Kontrollen bör inledningsvis inriktas på samarbetspartnerns eventuella policy avseende motverkande av korruption, samt om samarbetspartnern tidigare förekommit i korruptionssammanhang. Om det vid en sådan inledande kontroll framkommer någon omständighet som ger anledning till att ifrågasätta samarbets- partnern bör kontrollen utvidgas. En sådan utvidgad kontroll bör omfatta en analys av samarbets- partnerns ägarstruktur, bakgrund, kvalifikationer, tekniska och finansiella situation. Avtal med samarbetspartners bör i lämpliga fall innehålla villkor om att samarbetspartnern förbinder sig att inte lämna otillbörliga förmåner och att företaget kan frånträda avtalet om samarbets- partnern lämnar otillbörliga förmåner. Svensk kod om gåvor, belöningar och andra förmåner Oavsett vilken form av arvode som betalas till samarbets- partnern ska sådant arvode så långt det är möjligt baseras på objektiva grunder. Arvodet bör motsvara en rimlig och skälig ersättning för de uppgifter samarbetspartnern utför. Betalning i kontanter eller till bank i annat land än där samarbetspartnern är aktiv eller registrerad får endast ske i undantagsfall och bara om det finns affärsmässiga skäl för det. Arvoden kan beräknas och fastställas på många olika sätt. Det är viktigt att inte arvode utbetalas utan att det går att härleda till vem och varför ersättningen utbetalas. Med att härleda till vem utbetalningen sker avses bl.a. att företaget har kännedom om vem den slutliga betalningsmottagaren är. Betalning på annat än sed- vanligt sätt ska om det är möjligt undvikas. Betalning ska i normalfallet ske via bankväsendet till det land där samarbetspartnern verkar eller är registrerad. En samarbetspartner kan ha fullgoda skäl för att använda en bank i ett annat land, t.ex. om bankväsendet är otillfredsställande i det land där samarbets- partnern verkar. Därför bör undantag från huvudregeln godtas endast om det finns affärsmässiga skäl för det. I särskilda fall kan kontant betalning godtas. D – ÅTGÄRDER FÖR ATT FÖREBYGGA MUTBROTT OCH OTILLBÖRLIG PÅVERKAN Företag bör om det behövs för verksamheten anta en policy med åtgärder mot otillbörlig påverkan. Policyn ska vara an- passad till företagets storlek, art och ägarförhållanden, den verksamhet som bedrivs och risken inom företaget för otill- börlig påverkan. Policyn kan innehålla: a)Ett uttalande att företaget följer denna kod b)Riktlinjer för vilka förmåner som företagets anställda får ta emot för egen räkning och hur redovisning till företaget ska ske c)Riktlinjer för vilka förmåner som företagets representanter får lämna till anställda i andra företag d)Riktlinjer för identifiering och analys av risken för mutbrott och otillbörlig påverkan inom företaget e)Riktlinjer för utbildning av anställda Svensk kod om gåvor, belöningar och andra förmåner f)Riktlinjer för vem eller vilken avdelning som svarar för företagets policy och till vem företagets anställda kan vända sig för rådgivning eller för att lämna upplysningar om misstänkta oegentligheter g)Riktlinjer för att minska risken för att samarbetspartners lämnar förmåner i strid med denna kod, eventuella bransch- regler som företaget anslutit sig till, yrkesregler eller företagets egna policy h)Riktlinjer för hur koncernföretag i utlandet ska förhålla sig i frågor som berörs av denna kod. i)Riktlinjer för hur policyn ska implementeras j)Riktlinjer för översyn av policyn Många företag i det svenska näringslivet är så små att det saknas behov av att ha en policy som är individuellt anpassad till företaget. Såvitt avser policyns närmare innehåll är det upp till varje företag att anpassa policyn efter sina egna behov. Den centrala frågan för policyns innehåll är vilka risker det individuella företaget står inför. Vid antagandet av en policy bör därför särskild uppmärksamhet fästas vid att identifiera de risker som föreligger för företaget. Företag bör följa tillämpliga branschregler om förmåner under förutsättning att dessa inte strider mot denna kod. Koden är överordnad branschregler och branschpraxis. Ingenting hindrar dock att branschregler och branschpraxis innehåller strängare regler än koden. Många branscher har antagit regler som är mer detaljerade och långtgående än kodens regler. De företag som omfattas av sådana regler bör alltså tillämpa dessa. E – FÖRVALTNING AV KODEN Denna kod förvaltas av Institutet . Denna kod träder i kraft den 1Utredningens uppdrag och arbete