sou · GXB367 · 2010-01-01 00:00:00 — Även kraven på flygsäkerhet måste tillgodoses. Utredningen, som inte finner anledning att ifrågasätta de båda myndigheternas bedömning av risker, tidsåtgång, m.m. för modifieringsarbetet och återuppbyggnad av helikoptersystemet delar därför även bedömningen att HKP 4-systemet med markoperativ inriktning med stor sannolikhet kan ge operativ effekt tidigast omkring 2015, dock kan noteras att det föreligger en osäkerhet i bedömningen av tidpunkten. Det saknas därför – enligt utredningens bedömning – förutsättningar att kunna återuppbygga helikoptersystemet till stöd för NBG 11 och NBG 14 eller för insats i . kan även konstatera att såväl Försvarsmakten som anger att nuvarande dimensionering av resurser hos myndigheterna för helikopterverksamheten inte är utformad för ett vidmakthållande av systemet. Ett beslut om att vidmakthålla helikoptersystemet riskerar i vart fall på kort sikt, att genom resurskonflikt inom helikopterområdet hos myndigheterna negativt påverka utvecklingen av HKP 10-systemet respektive HKP 15-systemet samt fördröja införandet av HKP 14-systemet. I fråga om kostnaden för ett vidmakthållande av helikoptersystemet med markoperativ inriktning har Försvarsmakten beräknat att denna uppgår till . Enligt myndighetens bedömning ryms inte kostnaden inom nuvarande ekonomiska planering varför ett beslut om vidmakthållande förutsätter en omavvägning av Försvarsmaktens uppgifter och förmågor. har inte funnit anledning att ifrågasätta myndighetens bedömning av kostnaden, att den inte ryms inom nuvarande ekonomiskam planering och att beslut om vidmakthållande förutsätter en omavvägning av myndighetens uppgifter och förmågor. gör bedömningen att det ligger utanför uppdraget att ta ställning till frågor som berör eventuell omavvägning av Försvarsmaktens uppgifter och förmågor utanför helikopterverksamheten. gör sammantaget bedömningen att ett vidmakthållande av HKP 4-systemet med markoperativ inriktning inte stärker den markoperativa helikopterförmågan som ett vidmakthållande skulle negativt påverka utvecklingen av HKP 10-systemet och HKP 15-systemet och införandet av HKP 14-systemet. införs HKP 14-systemet i markoperativ konfiguration och bedöms ge operativ effekt omkring 2017. Enligt utredningens mening saknas från markoperativa utgångspunkter därför tillräckliga skäl för att HKP 4-systemet ska vidmakthållas. Bör HKP 4-systemet vidmakthållas för att stärka den sjöoperativa förmågan? I frågan om HKP-4-systemet med sjöoperativ inriktning kan anses utgöra ett alternativ som medeltung helikopterkapacitet med sjöoperativa förmåga fram till dess HKP 14-systemet uppnår sådan förmåga gör utredningen följande överväganden. På grund av leveransförseningarna av HKP 14-systemet föreligger brister i helikopterbataljonens sjöoperativa förmåga, främst vad avser förmåga till undervattens strid (ubåtsjakt). Den förmåga som en medeltung helikopter med sjöoperativ förmåga representerar kan inte fullt ut ersättas av andra system. Även om bristen i viss utsträckning kan motverkas genom utvecklad samverkan mellan fartygsförband och HKP 15-systemet kommer vissa brister att kvarstå . Regeringen har tidigare förklarat att en nedgång i den sjöoperativa helikopterförmåga inte kan undvikas eftersom den nya helikopterbataljonen är under uppbyggnad (kap 2). Fråga uppkommer då om den bedömda leveransförseningen av HKP 14-systemet bör föranleda en annan bedömning och ett annat ställningstagande i denna fråga. Som framgår av kapitel 5 och 6 förutsätter ett vidmakthållande av HKP 4-systemet med sjöoperativ inriktning att helikoptersystemet genomgår en modifiering för att möta krav på flygsäkerhet och en återuppbyggnadsperiod, om än något kortare än för alternativet med markoperativ inriktning. Ett vidmakthållande av helikoptersystemet med sjöoperativ inriktning bedöms ge operativ effekt , även om också denna tidpunkt bedöms som osäker. Ett vidmakthållande av HKP 4-systemet stärker således inte den sjöoperativa helikopterförmågan i det korta perspektivet men kan stärka förmågan i ett längre perspektiv från omkring 2014. Försvarsmaktens anger att i nuvarande omvärldsläge och med den inriktning som regeringen angett i planeringsanvisningar och den försvarspolitiska propositionen till 2009 får kommande sjöoperativa förmåga till undervattensstrid i form av fartygsenheter och anses godtagbar, särskilt som utveckling av förmågan till ubåtsjakt kan uppnås genom bl.a. ökad övningsverksamhet med fartygsenheter. Försvarsmakten har härutöver i en särskild sekretessbelagd föredragning för utredningen beskrivit hur ytterligare sjöoperativ förmåga kan utvecklas. gör mot bakgrund av de krav som ställs på Försvarsmaktens operativa förmåga bedömningen att de begränsningar som uppkommer genom brist på medeltung helikopter för sjöoperativa uppgifter är besvärande men får anses på ett acceptabelt sätt kunna hanteras genom uppbyggnad och utveckling av förmåga inom de system som disponeras, dvs. ytfartyg, ubåtar och HKP 15-systemet . vill framhålla att kraftfulla åtgärder omgående bör vidtas gentemot leverantören för att påskynda leveransen av i sjöoperativ konfiguration för att undanröja nu föreliggande brister i den sjöoperativa helikopterförmågan. Utredningen avser att följa utvecklingen i denna fråga under det fortsatta utredningsarbetet. På motsvarande sätt som gäller för ett vidmakthållande av helikoptersystemet med markoperativ inriktning riskerar ett vidmakthållande av HKP 4-systemet dessutom att negativt påverka utvecklingen och införandet av övriga helikoptersystem i Försvarsmakten genom resurskonflikt inom helikopterområdet i Försvarsmakten och . gör sammanfattningsvis bedömningen att det från såväl markoperativ som sjöoperativa utgångspunkter saknas tillräckliga skäl för att vidmakthålla HKP 4-systemet ytterligare . Helikoptersystemet bör därför avvecklas enligt plan. 8 Kostnads- och konsekvensanalys Enligt 14 § kommittéförordningen (1998:1474) ska utredningen redovisa en beräkning av ekonomiska konsekvenser om förslagen i betänkandet påverkar intäkterna eller kostnaderna för staten. Om intäktsminskningar eller kostnadsökningar uppstår ska även en finansiering föreslås. Om förslagen får samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt ska även dessa redovisas. ska enligt direktiven särskilt belysa vilka kostnader eller besparingar som uppstår om HKP 4-systemet vidmakthålls samt lämna förslag på hur eventuella ökade kostnader ska finansieras inom befintlig budgetram. överväganden och förslag innebär att HKP 4-systemet ska fortsatt avvecklas. Förslaget innebär att det inte uppstår några ytterligare kostnader av betydelse vad gäller organisation, infrastruktur eller materiel än de kostnader som Försvarsmakten tidigare själv planerat för vid avveckling av systemet, vilket även involverar eventuella kostnader för försäljning och annan överlåtelse av helikoptersystemets materiel. Utredningen ska enligt direktiven även belysa vilka kostnader eller besparingar som uppstår om HKP 4-systemet vidmakthålls. Som framgår av kapitel 5 uppgår den direkta kostnaden för att vidmakthålla åtta helikoptrar med markoperativ konfiguration till . Kostnaden för att vidmakthålla åtta helikoptrar i sjöoperativ konfiguration beräknas uppgå till . I båda fallen tillkommer vissa kostnader för infrastruktur i form av hangarer, m.m. Utredningen vill framhålla att gjorda beräkningar är osäkra. alternativ har hänsyn heller inte tagits till den ekonomiska påverkan som ett vidmakthållande av helikoptersystemet kan ha på övriga helikoptersystem i Försvarsmakten, eftersom dessa ekonomiska konsekvenser är svåra att bedöma på befintligt underlag. Enligt Försvarsmaktens bedömning – vilken utredningen inte funnit skäl att ifrågasätta – är kostnaderna i båda alternativen av sådan storlek att de inte ryms inom nuvarande ekonomiska plan för helikopterverksamheten eller inom övrig försvarsplanering, utan kräver omavvägning av Försvarsmaktens förmågor, vilket ligger utanför utredningens uppdrag. Utredningen har därför inte heller bedömt det nödvändigt att låta genomföra ytterligare beräkningar av ekonomiska konsekvenser av dessa alternativ. förslag medför inga övriga konsekvenser som bör redovisas särskilt i detta sammanhang. Ds 2007:46 Säkerhet i samverkan. Ds 2008:48 Försvar i användning. 2004/05:1 Förslag till statsbudget (Försvar samt beredskap mot sårbarhet). 2004/05: 5 Vårt framtida försvar. 2005/06:1 Förslag till statsbudget (Försvar samt beredskap mot sårbarhet). 2006/07:1 Förslag till statsbudget (Försvar samt beredskap mot sårbarhet). 2007/08:1 Förslag till statsbudget (Försvar samt beredskap mot sårbarhet). 2008/09:1 Förslag till statsbudget (Försvar och samhällets krisberedskap. 2008/09:140 Ett användbart försvar. SOU 2008:129 Helikoptern i samhällets tjänst. Försvarsmakten – Flygoperationell manual för Försvarsmakten, FOM- A Gemensam, Juni – . Försvarsmakten – Flygoperationell manual för Försvarsmakten, FOM- A Helikopter, Juni – . Försvarsmakten - Preliminär taktisk, organisatorisk och ekonomisk målsättning för insatsorganisation helikopter (HKV 01 630:76607). Försvarsmakten - Verksamhetsledning för Militär Luftfart inom Försvarsmakten (VML)(utgåva 090701). Försvarsmaktens utredning Försvarsmaktens helikoptersystem – Långsiktig idéplan (HKV H 35 800:90701). Försvarsmaktens utredning Förslag till långsiktig inriktning för utveckling av Försvarsmaktens helikopterförmåga (HKV H/S 35 800:82110). Försvarsmaktens skrivelse – Underlag till regeringens försvarspolitiska proposition 2009 (HKV 23 383:51503). Försvarsmaktens skrivelse (HKV 01 800:50587). Försvarsmaktens skrivelse (HKV 01 800:50596). Försvarsmaktens skrivelse (HKV 01 800:52986). Försvarsmaktens skrivelse (HKV 02 810:53306). Försvarsmaktens skrivelse (HKV 02 810:53307). Försvarsmaktens skrivelse (HKV 01 800:55970). Försvarsmaktens skrivelse (HKV 800:57221). Försvarsmaktens skrivelse (HKV 800:56307). skrivelse (FMV GD 14490/2009). skrivelse (FMV GD 21781/2009). MTO Psykologi - Utredning av säkerhetskulturen i Försvarsmaktens helikopterverksamhet (2008). Regleringsbrev avseende Försvarsmakten för . Regleringsbrev avseende Försvarsmakten för . En särskild utredare ska utreda hur förmågan att understödja Försvarsmaktens insatsförband med helikoptrar ska bibehållas respektive förbättras, samt vilka krav det ställer på dimensionering och organisation av helikopterförbanden. Utredaren ska analysera vilka av Försvarsmaktens operativa helikoptersystem som kan och vid behov bör vidmakthållas. Utredaren ska utvärdera erfarenheterna av genomförda upphandlingar av helikoptersystem samt analysera flygsäkerhetsrelaterade frågor och föreslå förbättringsåtgärder. omsätter Försvarsmakten sin helikopterpark. Skälet för omsättningen är främst att skapa en ensad helikopterpark med färre helikoptertyper. På det sättet kan myndigheten utforma en mer rationell och effektiv verksamhet och begränsa bl.a. underhållskostnaderna. Flertalet av de tidigare helikoptertyperna har avvecklats eller håller på att avvecklas. , 5, 6 och 11 har redan avvecklats. planeras respektive pågår avvecklingen av och 9. Av de tidigare helikoptertyperna är det endast som ska bibehållas. I stället anskaffas 18 st. (medeltung) och 20 st. (lätt). Den ursprungliga planeringen var att de nya helikoptrarna skulle levereras – 2009. Omsättningen av helikopterparken innebär att antalet heli- koptrar inom Försvarsmakten minskar från att ha varit drygt 100 st. till att bli knappt 50 st. finns inom Försvarsmakten följande helikoptersystem. vidmakthålls med 8 st. av totalt 13 st. helikoptrar till , då planerad avveckling påbörjas enligt Försvarsmaktens beslut. är föremål för ett successivt driftstopp fram till , varefter systemet avvecklas. kommer att vidmakthållas, enligt plan till dess att är fullt operativ. Försvarsmakten förfogar över 10 st. , varav 9 st. är i drift. 3 st. av dessa genomgår en uppgradering för att kunna genomföra medicinska evakueringar. 17 st. är levererade. Samtliga helikoptrar beräknas vara levererade av 2009. Försvarsmakten kommer då förfoga över totalt 20 st. . av 2009 väntas 3 st. vara levererade. Leveranserna beräknas därefter fortskrida , då samtliga helikoptrar väntas vara levererade. och 15 kommer, efter det att samtliga helikoptrar i respektive system levererats, vara föremål för kontinuerliga leveranser av kringutrustning fram mot , då helikopterbataljonen enligt gällande tidsplan ska vara fullt operativ. Användningen av Försvarsmaktens helikoptrar I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, utg.omr. 6) redovisas under insatsorganisationens utveckling att det ska finnas en helikopterbataljon. är inriktningen att Helikopterflottiljen ska utbilda ett insatsförband med både sjö- och markoperativ förmåga. Insatsförbandet ska bidra till förmåga inom olika typinsatser, t.ex. stöd åt insats med specialförband och stöd åt snabbinsatsstyrka. Samtliga typinsatser ska kunna lösas och vissa av dem ska kunna lösas . I budgetpropositionen redovisas också att den fortsatta omstruktureringen, med avveckling av äldre helikoptersystem och införande av nya system, innebär att det kommer att finnas en begränsad tillgång på helikoptrar. Detta kan, enligt propositionen, påverka möjligheten att lösa uppgifter . I fråga om materiel anförs i budgetpropositionen att ska vidmakthållas och utvecklas för förmåga till medicinsk evakuering. Under slutet av innevarande år är det avsikten att ska börja levereras. är inriktningen att de sista leveranserna av ska göras. Därefter kommer Försvarsmakten ha 20 st. . Användning för civila ändamål Försvarsmaktens helikoptrar har haft betydelse för civil verksamhet. Det gäller framför allt för räddningstjänst och för sjuktransporter. Stödet till samhället har varit så omfattande att det påverkat den militära verksamheten negativt. Redan i budgetpropositionen (prop. 2001/02:1, utg.omr 6) ansåg regeringen att stödet till samhället med helikopter blivit så omfattande att det begränsade Försvarsmaktens möjligheter att genomföra den grundläggande förbandsverksamheten. Med utgångspunkt i inriktningen att stöd till samhället inte ska vara dimensionerande för Försvarsmakten gjorde regeringen genom en regleringsbrevsändring det möjligt för Försvarsmakten att begränsa denna form av stöd. Enligt lagen (2003:778) om skydd mot olyckor är en statlig myndighet eller en kommun skyldig att med personal och egendom delta i en räddningsinsats på anmodan av räddningsledaren. Skyldigheten föreligger dock bara om myndigheten eller kommunen har lämpliga resurser och ett deltagande inte allvarligt hindrar dess vanliga verksamhet. Med stöd av denna bestämmelse kan en räddningsledare använda Försvarsmaktens helikopterresurser vid t.ex. skogsbränder. anskaffades särskilda helikoptrar för sjuktransporter (). Huvudsyftet med anskaffningen var att stärka sjuktransportkapaciteten i krig. Men helikoptrarna skulle också användas för sjuktransporter i fred. Försvarsmakten och i tecknade avtal om sjuktransporter. Avtalet har numera löpt ut. hade tidigare avtal med Försvarsmakten om helikopter i beredskap på olika platser i för sjöräddning. Detta avtal har numera upphört. I förordningen (2002:375) om Försvarsmaktens stöd till civil verksamhet regleras det s.k. nödhelikoptersystemet. Regleringen innebär att Försvarsmakten vid livshotande situationer där omedelbar trans- port är avgörande för behandlingen av skadade och sjuka personer, ska utföra transporter med helikopter på begäran av sjukvårdshuvudman genom flygräddningscentralen. I övrigt får Försvarsmakten i enlighet med förordningen lämna stöd till statliga myndigheter, kommuner och landsting, samt under vissa förutsättningar även till enskilda. Försvarsmakten ska ta ut avgifter vid stöd enligt förordningen. Organisationsenheten Försvarsmaktens helikopterflottilj inrättades på /Malmen . är Försvarsmaktens helikopterverksamhet samlad inom Försvarsmaktens helikopterflottilj. Helikopterverksamheten bedrivs med basering i /Malmen, , /och /. Det är viktigt att Försvarsmakten utformar en rationell, effektiv och säker helikopterverksamhet som kan uppfylla statsmakternas krav i olika avseenden. kan det godtas att ett förbands förmåga i vissa avseenden går ned. Personalen måste ges tillräckliga förutsättningar att utbilda och öva sig i det nya systemet. får det också accepteras att personalen inte kan vara fullt operativ på tidigare och äldre system. I budgetpropositionen (prop. 2008/09:1, utg.omr. 6) konstaterar regeringen att den ursprungliga planeringen när det gäller helikopterförbandets avsedda operativa förmåga inte har kunnat följas. Detta beror på de försenade leveranserna av de nya helikoptersystemen, främst . Vidare har modifieringen av till förmåga att genomföra medicinsk evakuering försenats. Bristerna i den operativa förmågan i förhållande till behoven – bl.a. avseende den nordiska stridsgruppen (NBG) som stod i beredskap – har lett till att planeringen förändrats. Detta har i sin tur lett till att planeringen av utbildningen har förändrats. Regeringen anför i budgetpropositionen också att personalsituationen inom helikopterförbandet är fortsatt ansträngd. I föregående års budgetproposition (prop. 2007/08:1, utg. omr. 6) ansåg regeringen att en samlad bedömning av helikopterbataljonens förmåga inte var möjlig att göra eftersom bataljonen var under utveckling. Även i den propositionen pekade regeringen på leveransförseningarna och brister i den operativa förmågan. Det är fortsatta brister i helikopterbataljonen och dess förmåga. Dessa brister bör nu kartläggas. Det gäller särskilt bataljonens förmåga att undersödja andra insatsförband med helikoptrar för olika uppgifter. Utöver att kartlägga förekommande brister är det angeläget att identifiera sådana åtgärder som kan öka förmågan att stärka insatsförbanden. En kartläggning m.m. bör utgå från följande. Helikopterbataljonen är målsatt med utgångspunkt i de övergripande kraven på operativ förmåga och kraven på ett antal operativa delförmågor. Till detta kommer att nya behov har framkommit i samband med internationella insatser och NBG. Gällande målsättningsdokument bör granskas mot de behov som är aktuella. Förändrade förmågekrav kan leda till att den grundläggande organisationen bör förändras. Det bör klarläggas vilka krav en ökad förmåga att stärka insatsförbanden med helikopter ställer på dimensionering och organisation av helikopterförbanden. En grundläggande punkt i en kartläggning är att analysera vilka av dagens helikoptersystem som är operativa och som kan och bör vidmakthållas, samt att till detta redovisa en konsekvensbeskrivning. En del i detta är att värdera olika helikoptersystem, även mot varandra. Det gäller t.ex. frågan om att bibehålla helikopter 4-systemet ytterligare tid. Detta system ska annars avvecklas helt. – ekonomiskt och operativt – skulle ett bibehållande av påverka införandet av ? Vilka skulle de operativa effekterna för Försvarsmakten bli ? Vilka kostnader eller besparingar skulle uppstå? På samma sätt står inför avveckling när nya system tillförs. Det är viktigt att säkerställa att helikoptrar finns att tillgå som möjliggör nödvändig flygtid för besättningarna. Utredaren bör se över även dessa frågor. Upphandlingen av nya helikoptersystem Anskaffningen av de nya helikoptersystemen 14 och 15 har kantats med förseningar, vilka i sin tur har lett till negativa effekter för helikopterverksamheten. Hela anskaffningsproceduren bör därför analyseras. I en sådan analys bör belysas hur de berörda myndigheterna har hanterat olika skeden i upphandlingen, de förseningar som uppstått, vad förseningarna berott på och vad myndigheterna vidtagit för åtgärder med anledning av förseningarna m.m. Motsvarande analys bör göras när det gäller modifiering av för förmåga till medicinsk evakuering. –2007 har sex helikopterhaverier och två allvarliga tillbud med sammanlagt 14 omkomna inträffat inom Försvarsmakten. () har utrett olyckorna och redovisat utredningsresultaten i rapporterna RM 2002:01 (), RM 2005:01 (), RM 2007:02 (), RM 2008:03 () och RM 2008:04 (). I rapporten 2008:04 konstaterar SHK att olyckstalet inom helikopterverksamheten är oacceptabelt högt. SHK pekar också på att tidigare SHK-utredningar innehåller ett stort antal rekommendationer som är relevanta också i utredningen 2008:04. SHK anför att flera av de tidigare lämnade rekommendationerna ännu inte har genomförts. I rapporten 2008:04 lämnar SHK bl.a. följande citerade rekommendationer Försvarsmakten bör avsätta nödvändig tid och resurser för att i linje med åtgärdsförslag kraftsamla på en grundlig översyn av helikopterverksamheten. Försvarsmakten bör genomföra åtgärder i linje med förslag. Försvarsmakten bör göra säkerheten till ett prioriterat område i Försvarsmakten. SHK har således i flera haverirapporter pekat på brister i Försvarsmaktens helikopterverksamhet. Läget är nu sådant att det bör göras en samlad och övergripande analys av flygsäkerhetsrelaterade frågor inom Försvarsmaktens helikopterverksamhet. Kostnader och andra konsekvenser När Försvarsmaktens helikopterresurser ses över och förslag till åtgärder som ska förbättra förbandens förmåga utarbetas är det viktigt att också belysa de organisatoriska konsekvenser detta kan leda till. Försvarsmakten har en planering för införandet av de nya helikoptersystemen 14 och 15, med bl.a. omfattande infrastrukturåtgärder. Kostnaderna för åtgärder som förstärker förmågan ska beräknas, liksom också kostnaderna för sådana förslag som förändrar nu gällande organisation eller infrastruktur. Utredaren ska föreslå hur eventuella ökade kostnader ska finansieras inom befintlig budgetram. En särskild utredare ska göra en allsidig översyn av frågor om hur förmågan att understödja Försvarsmaktens insatsförband med helikoptrar ska kunna bibehållas respektive förbättras. 1.med utgångspunkt i regeringens styrdokument samt aktuella behov, kartlägga förmågan att understödja Försvarsmaktens insatsförband med helikoptrar för olika uppgifter, 2.utifrån kartläggningen i punkt 1 analysera vilka av Försvarsmaktens operativa helikoptersystem som kan och vid behov bör vidmakthållas. Till en sådan analys bör det fogas en konsekvensbeskrivning som avser verksamheten i övrigt, 3.utifrån kartläggningen i punkt 1 analysera eventuella brister i helikopterförbandet och ange på vilket sätt förmågan behöver förstärkas samt föreslå åtgärder som förstärker förmågan, 4.klarlägga vilka krav en ökad förmåga att understödja Försvarsmaktens insatsförband med helikoptrar ställer på dimensionering och organisation av helikopterförbandet samt stödjande myndigheter, 5.mot bakgrund av Statens rapporter om militära helikopterhaverier, samt andra relevanta utredningar, analysera flygsäkerhetsrelaterade frågor och föreslå förbättringsåtgärder, 6.utvärdera erfarenheterna av genomförda upphandlingar av nya helikoptersystem och modifieringar av befintliga system, och 7.redovisa kostnaderna för de lämnade åtgärdsförslagen. Utredaren får också ta upp andra frågor om helikopterverksamhetens förmåga, organisation eller säkerhet som kan vara relevanta i sammanhanget. Uppdragets genomförande och tidplan Utredaren ska samverka med (Fö 2007:05), vilken ser över den offentliga sektorns användning av helikopterresurser. ska redovisa sitt betänkande . Utredaren ska också samverka med arbetsgrupp om översyn av den rättsliga regleringen av militär luftfart m.m. (regeringsbeslut , N2008/4356/RS). Utöver detta ska utredaren samverka med Försvarsmakten, , och andra berörda myndigheter. Utredaren ska hålla berörda arbetstagarorganisationer informerade om arbetet – särskilt när det gäller organisations- och säkerhetsrelaterade frågor – och ge dem tillfälle att framföra synpunkter. Utredaren ska redovisa frågorna om helikopter 4-systemet. Utredaren ska lämna sin slutrapport . Tilläggsdirektiv till Utredningen om Försvars- maktens helikopterresurser (Fö 2008:07)