sou · GYB351 · 2010-08-03 00:00:00 — Dessa samhällens genusordningar har genomgått förändringar, som inneburit att kvinnors ekonomiska försörjning i minskad utsträckning sker genom äktenskap och i ökad utsträckning genom eget förvärvsarbete. Därmed har utbildning fått samma betydelse i kvinnors som den tidigare haft i mäns liv. Flickor har även under tidigare skeden tenderat att få bättre betyg i skolan än pojkar och förändringen består kanske främst i att detta försteg nu gäller alla ämnen och inte bara de kvinnligt kodade. En första, strukturell, förklaring till förändringen kan alltså antas vara att flickor/kvinnor är lika inriktade på arbetsmarknad och yrkeskarriär som pojkar/män. För det andra: Pojkars underprestation är inget unikt svenskt fenomen och kan därför sannolikt inte föras tillbaka på förhållanden som är specifika för den svenska skolan. Det handlar alltså inte om ett nytt fenomen, men pojkars underprestation definieras av olika anledningar som ett problem av annan dignitet . För det tredje: Den samlade bild som ges av pedagogisk forskning om skolprestationer och psykologisk begåvningsforskning pekar entydigt på att könsskillnaderna i kognitiva förutsättningar är små eller obefintliga. Ett manligt försteg för vissa aspekter av spatial förmåga tycks möjligen kvarstå i vissa studier, men inte i alla. Möjligen finns könsskillnader avseende vilka begåvnings- aspekter som används vid lösning av olika typer av uppgifter, men detta tycks inte visa sig i prestationsnivå. För det fjärde: Givet dessa likheter i begåvningsmässiga förutsättningar borde, med undantag för att det nu som tidigare finns fler pojkar elever i behov av särskilt stöd, inga skillnader i prestationer finnas om lärande antas vara en renodlat individuell kognitiv process. Könsskillnader uppträder ändå i olika undergrupper (baserade på klass eller etnicitet t.ex.) och på samtliga prestationsnivåer. En direkt orsak till detta förefaller finnas i flickors och pojkars olika förhållningssätt till skolan och olika arbetssätt. Flickor lägger ner mera tid, arbete och engagemang i skolarbetet och har mer effektiva arbetssätt. Inte heller detta är en ny eller unikt svensk företeelse. För det femte: Ett förslag till förklaring av att pojkar är mindre engagerade i skolarbete är att skolan upplevs som feminin och utgör ett hot mot deras maskulinitet. Vad som i sak utgör hotet mot maskulinitet i skolan är oklart, utom att pojkar inte bör göra sådant som flickor gör. Pojkar skapar i så fall en maskulin självbild genom att definiera sig som annorlunda än flickor. Att inte anstränga sig i skolan kan då vara ett försvar för en maskulin social identitet. Mot detta som ett generellt fenomen talar forskning som visar att pojkar presterar bättre i samskolor än i pojkskolor. Av uppenbara skäl finns inga svenska data. För det sjätte: Ett annat och överlappande förslag till förklaring är att antipluggkultur, som tidigare identifierats som arbetarklassrelaterat avståndstagande från en medelklassdominerad skola, brett ut sig och inkluderar också medelklassens pojkar. Antipluggkultur handlar om att vara cool, populär och ha roligt. Att vara duktig i skolan och arbeta hårt för att lyckas utgör antitesen och innebär risk för socialt misslyckande. För det sjunde: Antipluggkultur återfinns dock också bland flickor (åtminstone i ). Ett förslag till förklaring av antipluggkulturens utbredning är att den växt fram som försvar både för social självbild (bl.a. maskulinitet) och för akademisk självbild (rädsla för misslyckande). Att behovet av sådant försvar blivit mer accentuerat förs tillbaka på övergripande värdeförskjutningar som påverkar arbetet i skolan. Konkurrens, individualism/individualisering och fria val förs fram som positiva värden, men innebär också hård press och stort ansvar för den enskilda individen. Medaljens baksida är att betoning av konkurrens innebär stor risk för misslyckande – varje vinnare genererar ett antal förlorare. Individens fria val konstruerar misslyckande som den enskildes eget fel. Att inte anstränga sig och/eller att inte visa att man ansträngt sig kan förstås som försvar av en positiv självbild – socialt och akademiskt. För det åttonde: I skola och utbildning framträder konkurrens, val och individualisering på många sätt. Barn/elever iakttas, bedöms och utvärderas kontinuerligt från förskolan och uppåt. Det är konkurrens om utbildningsplatser i gymnasieskolan och högskolan. Arbetssätten inom respektive skolform har gradvis blivit mer individualiserade, vilket kan ge motivation och energi, men också kräver ansvar och självförtroende. För det nionde: Både flickor och pojkar ställs inför prestationskrav, egna och andras, som kan hota självbilden, men skillnader finns kanske i hur de möter dessa krav. Kanske väljer fler pojkar att avvisa kraven och låter bli att försöka, medan fler flickor väljer att arbeta hårt med stress som konsekvens. Forskning om könsskillnader i motivation visar att flickor oftare drivs av lärandemotiv, vilket innebär att de lär sig för sin egen skull – av intresse eller plikt. Pojkar drivs oftare av prestationsmotiv, vilket innebär att de söker bekräftelse och vill visa omvärlden att de är smarta och kompetenta. Konkurrens och tävlan framstår som viktig för fler pojkar och kan sporra till prestation, men eventuellt innebär detta att misslyckande upplevas mer socialt kostsamt och därför måste undvikas. Pojkar har kanske också jämfört med flickor fler alternativa vägar, som inte förutsätter skolframgång, till tillfredsställande vuxenliv För det tionde: Pojkars tendens att överskatta sin förmåga genom att förlägga misslyckanden till yttre omständigheter och framgångar till inre resurser är på gott och ont. Självförtroende är bra, men en orealistiskt hög uppfattning om den egna förmågan leder också till föreställningen att ansträngning är onödig. Ovan har ett försök gjorts att binda samman resultat och resonemang från forskning med olika infallsvinklar som beskriver och förklarar könsskillnader i skolprestationer. Det går att få ett begripligt sammanhang där en del paradoxer kan förstås, men det måste starkt understrykas att tendenser i skillnader mellan flickor/kvinnor och pojkar/män inte får ges för stor betydelse. Hela den frågeställning som behandlats här har sin utgångspunkt i medelvärdesskillnader där ena hälften av alla skolbarn och -ungdomar jämförs med den andra hälften. Det behöver upprepas att variationen i alla avseenden inom respektive grupp är större än medelvärdesskillnaden i prestationer respektive tendenser till gruppskillnader i andra sorters variabler. Den övergripande abstrakta genusordningen riktar delvis olika förväntningar mot individer av olika kön och sätter upp gränser, men för enskilda individer finns ändå ett betydande spelrum. Det är rimligt att medelvärdesskillnader som de observerade betraktas som en indikation på att det finns problem som bör hanteras. kan en medelvärdesskillnad mellan två stora heterogena grupper dölja förhållanden som går i andra riktningar. I detta fall verkar strukturella faktorer som etnicitet, klasstillhörighet, skola eller typ av bostadsort inte ha avgörande betydelse, men faktorer på individnivå, i sociala relationer och inom skolan är otillräckligt undersökta för svenska förhållanden. Pojkars underprestation är ett fenomen som uppmärksammas i de delar av världen som genomgått liknande sociala, ekonomiska och politiska förändringar som . Komparativa studier borde därför vara betydelsefulla för att förstå vilka mekanismer som är verksamma. Problemet är också kopplat till samhällsförändring och det kan därför förväntas att nuvarande situation inte nödvändigtvis är bestående. (2008). Elevplanen som text. Om identitet, genus, makt och styrning i skolan. : , Acta Universitatis Gothoburgensis. (2002). Ulikhet og marginalisering. Med referense til kjönn og sosial bakgrunn. En etnografisk studie av social och diskursiv praksis i skolen. , , , E & , E. (2008). Travelling discourses on gender and education: The case of boys' underachievement. Nordisk Pedagogik, 28(1), 1–14. (2005). Kön och skolframgång: tolkningar och perspektiv. : Myndigheten för skolutveckling. , O. (2004). Nye gutter og jenter – en ny pedagogikk? , M., Kraussa, S., & Kuntera, M. (2008). Gender differences in mathematics: Does the story need to be rewritten? Intelligence, 36(5), 403–421. Carrington, B., Tymms, P. & Merrell, C. (2008). Role models, school improvement and the gender gap– do men bring out the best in boys and women the best in girls? , 34(3), 315–327. Chatard, A., Guimond, S., & Selimbegovic, L. (2007). how good are you in math? the effect of gender stereotypes on students recollection of their school marks. , 43 (6), 1017–1024. Chodorow, N. (1978). The reproduction of mothering: psychoanalysis and the sociology of gender. , R. W. (2002). Connolly, P. (2006). The effects of social class and ethnicity on gender differences in GCSE attainment: a secondary analysis of the Youth Cohort Study of and 1997–2001. , 32 (1): 3–21. Dovemark, M. (2004). Ansvar – flexibilitet – valfrihet. En etnografisk studie av en skola i förändring. , : , Acta Universitatis Gothoburgensis. & Fischbein, S. (1986). A study of sex and schooling. , 30, 71–84. Fischbein, S. (2007). Specialpedagogik i ett historiskt perspektiv. Reflektioner kring specialpedagogik – sex professorer om forskningsområdet och forskningsfronterna. , C., & , U. (1993). där de härliga lagrarna gro. kultur, klass och kön i det svenska läroverket 1850–1914. (2005). Föreskolebarns konstruktion av maskuliniteter. I M. (red.). Manlighet i fokus – en bok om manuliga pedagoger, pojkar och maskulinitetsskapande i förskola och skola. 146–160 : Liber. (1998). Kompetent för det nya arbetslivet? Tre gymnasieklasser reflekterar över och diskuterar yrkesförberedande studier. : , Acta Universitatis Gothoburgensis. (2006). Coola killar pluggar inte. Ord och Bild, 3–4, 106– 114. (2009). En studie av lärares uppfattningar om arbetsuppgifter, kompetens och förväntningar. : , Acta Universitatis Gothoburgensis. (2008). Relationer i skolan. en studie av feminiteter och maskuliniteter 9. : , Acta Universitatis Gothoburgensis. (1961). Kjonnsroller i skoleog arbeidsprestationer. for samfunnsforskning, 2, 147–161. (1978). The measurement and behavioral implications of fear of success in women. Personality, motivation, and achievement, 41–70. (2005). The gender similarity hypothesis. American Psychologist, 60(6), 581–592. S., & Grobe, S. (2008). Metaanalysis in the psychology of women. In F. l. & M. A.Paludi (Eds.). Psychology of women. A handbook of issues and theories. 142–173. (2006.). Lads and ladettes in school: Gender and a fear of failure. Maidenhead: /Education. , C., & Warin, J. (2000). The importance of gender as an aspect of identity at key transition points in compulsory education. , 26(3), 376–391. (2000). Motivation och inlärning ur genusperspektiv. En studie av gymnasieelever på teoretiska linjer/program. : , Acta Universitatis Gothoburgensis. (2009). Anpassning och motstånd: en etnografisk studie av gymnasieelevers institutionella identitetsskapande. : , 2009. , W., & Bouchard, T. (2007). Sex differences in mental abilities: G masks the dimensions on which they lie. Intelligence, 35(1), 23–39. (1998). Pigeog drengepaedagogikker : praksis og perspektiver. Likt og ulikts, 39–57 (2004). Flickor, pojkar och skoldebatten: Hur konstrueras skolpolitiska problem? I Vitikka, E. (2004). Utbildningsstyrelsen (Ed.) 16/2004): Utbildningsstyrelsen. (2007). Grabben i skolan intill. (1990). Tar skolan hänsyn till könsskillnader? Nämnaren, 1990(2). (1994). Biologiska skillnader i intelligens mellan könen förstärks i den svenska skolan. I Visst är vi olika! En antologi för kunskap och debatt om likheter och olikheter mellan flickor och pojkar och deras olika villkor och förutsättningar i skolan. : Arbetsgruppen Kvinnligt och manligt i skolan. Maccoby, E. & Jacklin, C. (1974). The Psychology of Sex Differences. (1980). Från reform till reform – Skolsverige 1950– 1975. , A., & Marsh, H. (2005). Motivating boys and motivating girls: Does teacher gender really make a difference? , 49(3), 320–334. Meece, J. L., Glienke, B. B., & Burg, S. (2006). Gender and motivation. , 44 (5), 351–373. & , G. (red.). (2009). Skolvardag och framtidsambitioner. Muller, P. A., F. K. Stage & Kinzie (2001). Differences in Precollege Science Achievement Science Achievement Growth Trajectories: Understanding Factors Related to Gender and Racial–Ethnic. , 38(4): 981–1012. (1994). Skillnader i pojkars och flickors tidiga utveckling. Några resultat från en pågående svensk undersökning. I Visst är vi olika! En antologi för kunskap och debatt om likheter och olikheter mellan flickor och pojkar och deras olika villkor och förutsättningar i skolan. : Arbetsgruppen Kvinnligt och manligt i skolan. (red.). (2005). Manlighet i fokus – en bok om manliga pedagoger, pojkar och maskulinitetsskapande i förskola och skola. (2005). velournissar och riktiga män – två manliga könsformeringar i förskolan. I , M. ), Manlighet i fokus – en bok om manliga pedagoger, pojkar och maskulinitetsskapande i förskola och skola, s. 67–94),. (2005). Det hotande och lockande feminina. I , M. (red.) Manlighet i fokus – en bok om manliga pedagoger, pojkar, och maskulinetsskapande i förskola och skola. (2005). Manliga arbetstagare i kvinnoyrken, jämställdhet, maskulinitet, feminitet och heteronormativitet. (2009). Barnens och kamratkulturens betydelse för skolframgång. I , B. & , G. ), Skolvardag och framtidsambitioner. Etnologiska perspektiv på utbildning. : Forum för skolan. (2005). Argument för och emot manlig personal i förskolan. I , M. (red.) Manlighet i fokus – en bok om manliga pedagoger, pojkar, och – i förskola och skola, s. 21–45. Osbeck, C. (2006). Kränkningens livsförståelse : en religionsdidaktisk studie av livsförståelselärande i skolan. Osbeck, C., , A.-S. & , I. (2003). Kränkningar i skolan. Förekomst, former och sammanhang. Pearce, R. (2006). American students at school transition points effects of cultural and social structural factors on the achievement of white and chinese. , P. and E. Fennema (1985). Autonomous Learning Be- havior: A Possible Explanation of Gender-Related Differences in Mathematics. I Wilkinson, L.C., & Marrett, C. (red.) Gender Influences in Classroom Interaction. : Academic Press. (2004). Using informal pedagogy to oppress themselves and each other. Critical pedagogy, schooling and 11– 14 year old boys. Nordisk Pedagogik, 24(1): 19–35. R., Keitha, T. Z., Ridleya, K. P., & Patela, P. (2008). Sex differences in latent general and broad cognitive abilities for children and youth: Evidence from higher-order mg-macs and mimic models. Intelligence, 36(3), 236–260. (1995). Gender differences in structure, means and variences of hierarchically ordered abiliy dimensions. Learning and Instruction, 5, 37–62. (1998). Gender differences in patterns of knowledge (Vol. : Acta Universitatis Gothoburgensis. (1974). En empirisk studie av kognitiv utveckling samt en kritisk analys av intelligensbegreppet. : Amqvist och . Shields, S. (1975). Functionalism, darwinism, and the psychology of women. A study in social myth. American Psychologist, 30(7), 739–754. Skelton, C., Carrington, B., , B., Hutchings, M., , B., & , I. (2008). Gender 'matters' in the primary classroom: Pupils' and teachers' perspectives. iFirst Article, 1–18 Sinnes, A. (2006). Three Approaches to in Science Education. NorDiNa 1, 72–83. (2004 a). (2004 b). Individ- och klassvariation i åk. Studier av individ- och klassvariationen i nu-materialet 2003. (2006). Könsskillnader i måluppfyllelse och utbildningsval. (Rapport 287). (2009). Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. & , L-C. (2008). Stereotype threat: effects on education. Social Psychology of Education, 11, 243–257. (1971). School performance in relation to intelligence, sex and home environment. : , Acta Universitatis Gothoburgensis. (2008). Har dagens tonåringar sämre studieförutsättningar? En studie av förskjutningar i intelligenstestresultat och framåt. Pedagogisk Forskning i , 13 (4), 258–277. (2008). Genomströmningen i gymnasieskolan. IPD- rapporter, 2008:2. : , didaktik. Walkerdine, V. (1987). Femininity as Performance. , 15 (3) 267–279. Warin, J., & Dempster, S. (2007). The salience of gender during the transition to higher education: students accounts of performed and authentic identities. , 33(6), 887–903. Warin, J., & J. Muldoon. (2008). Wanting to be known: Re- defining self-awareness through an understanding of selfnarration processes in educational transitions. iFirst Article 1–15. (1992): Motivation. Alkin (red.). 860–865. & , E. (2009). En talande tystnad. Om frånvaro och närvaro i forskning om utbildning och kön. I , I. (red.). i förskola och skola. Om policy, perspektiv och praktik. : Acta Universitatris Gothoburgensis. (1977). : , Acta Universitatis Gothoburgensis. (1989). Olika kön, samma skola? En kunskapsöversikt om hur elevernas könstillhörighet påverkar deras skolsituation. (1991). Könsskillnader i gymnasieskolan. (2005). Könsskillnader i skolprestationer. En text som kartlägger de olika ideologiska förändringarna som inträffat . (Bilaga till Könsskillnader i måluppfyllelse och utbildningsval. (2007a). Från förskola till högskola – vilka avtryck ger forskning om jämställdhet? (2007b). Genusperspektiv på pedagogik. Vitikka, E. (2004). Skola – kön – inlärningsresultat. I Utbildningsstyrelsen, (Vol. 16/2004). Volman, M., & , G. t. (2007). Learning and the development of social identities in the subjects care and technology. , 33(6), 845–866. , K.-C., Lam, Y. R., & Ho, L.-M. (2002). The effects of schooling on gender differences. , 28(6). (2002). Könsmönster i förändring? – en kunskapsöversikt om unga i skolan. Appendix: Kunskapsbehov och fortsatt forskning Uppdraget som rapporteras ovan var att göra en kunskapsöversikt avseenden teorier/förklaringar till könsskillnader i skolprestationer. Med den tid som stått till förfogande har endast en liten del av tillgängliga studier kunnat tas tillvara och många möjliga uppslag till preciseringar har inte kunnat fullföljas. Nedan görs en reflektion avseende vilken forskning/kunskapsutveckling som framstår som intressant och fruktbar mot bakgrund av erfarenheterna från arbetet med rapporten. Analyser av hur könsskillnader i skolprestationer tolkas och uttrycks Formuleringen könsskillnader i skolprestationer är kontroversiell både i vardagslivet, politiskt och inomvetenskapligt. Tolkningen av vad det betyder att frågan fått så stor uppmärksamhet varierar från antaganden som att – har gått för långt till att det handlar om ännu ett uttryck för att det som handlar om män/pojkar alltid är viktigare än det som handlar om kvinnor/flickor. Olika typer av inträngande analyser (exempelvis diskursanalyser, idéanalyser eller argumentationsanalyser) av texter och tal rörande könsskillnader i skolprestationer behövs både därför att det i sig är intressant och för att det är en viktig bas för utveckling av fruktbara och forskningsbara frågeställningar. Utveckling av problemformulering/frågeställningar Talet om könsskillnader i skolprestationer har ett påtagligt symbolvärde, men har också en empirisk grund. Det framstår för mig som uppenbart att det inte handlar om ett entydigt fenomen utan om en rad olika företeelser som inte nödvändigtvis ens hänger samman. Några exempel på olika fenomen är: Att pojkar är i majoritet bland barn/elever i behov av särskilt stöd är inte nytt, men har tidigare inte genusifierats. Specialpedagogiska studier med köns-/genusperspektiv har börjat utvecklas och behöver utvecklas vidare. Medelvärdesskillnader mellan totalgrupperna flickor och pojkar är av allt att döma en helt annan fråga. Det är inte heller helt klart på vilket sätt det är ett problem. Skillnaden kan tas som en indikation på att olika grupper/individer hanterar skolarbete, prestationskrav, identitetskonstruktion mm på olika sätt och med olika konsekvenser. Könsskillnaden kan vara intressant som utgångspunkt, men det är för den skull inte självklart att det är kön eller genusordning i sig som är det centrala. Studier där samhälleliga förväntningar, individuella förhållningssätt, sociala kategoriseringar (varav genus är en) och skolan som arbetsplats och social miljö relateras är önskvärda, men resurskrävande då olika former av vetenskapliga metoder behöver kombineras. Exempelvis: Hur förhåller sig vissa elevers ökade stress och andra elevers antipluggattityd till dominerande samhällsvärderingar och skolarbetets organisation? Finns variationer beroende på social bakgrund, etnicitet eller andra aspekter av den sociala strukturen? För studier av sådana frågeställningar behövs data på både makronivå (t.ex. i form av statistik) och på individnivå (t ex i form av berättelser). Ett ytterligare exempel är klassrumsstudier där samverkan mellan det sociala samspelet och de pedagogiska processerna undersöks. Sådana studier finns, men oftare fokuseras antingen det ena eller det andra. Kön och genus bör i dessa sammanhang finnas med som en aspekt som kan antas kunna variera i inflytande över vad som händer både mellan individer och mellan miljöer. Exempelvis: Vilka innebörder och konsekvenser får olika arbetssätt beroende på ämne, elevrelationer, elevidentiteter och skol-/klasskultur? Hur kommer genus (femininiteter och maskuliniteter) in i sammanhanget och vilka andra former för identiteter/grupptillhörigheter och värderingar har betydelse? Denna typ av studier kunde kanske med fördel ta sin utgångspunkt i ämnen eller ämnesgrupper. () är ett område med, i detta sammanhang högst relevanta, kulturella och sociala särdrag som bland annat handlar om hög grad av sekularisering, en jämförelsevis lång tradition av formaliserat jämställdhetsarbete och utbyggd barnomsorg av hög kvalitet. Därför är det inte självklart att internationella (läs: anglosaxiska) forskningsresultat utan vidare kan överföras (se t.ex. , och , 2008, och , 2009). gäller såväl empiriska studier som teoretiska tolkningar. uppträder/aktualiseras de aktuella könsskillnaderna i många länder och skolsystem. Komparativa studier skulle kunna vara av avgörande betydelse för att förstås vad som är vad i sammanhanget. Det finns stora mängder av data som sannolikt skulle kunna användas för mer preciserade analyser där variationer mellan skolsystem och utveckling skulle kunna belysas. Även i sådana analyser är det väsentligt att kön respektive genusordning sätts i relation till andra väsentliga faktorer och inte betraktas som självklart förklarande. Mängden rapporterad forskning som har relevans för den aktuella frågeställningen är betydande och i detta arbete har det ofta varit frustrerande att inte kunna följa upp olika teman. Genom serier av forskningsöversikter, där kanske också reanalyser och omtolkningar kan göras, med mer preciserade frågeställningar borde mycket kunskap kunna vinnas. Ett uppenbart sådant område handlar om undervisningsmetoder. Det förefaller finnas betydande mängder studier, men de är ofta begränsade till ett ämne och prövning av en metod/arbetsform. Det har varit svårt att använda dessa resultat övergripande, men systematiska analyser på metanivå borde prövas. Det samma gäller många andra aspekter som klassrumsstudier eller skolattityder. Reflektionerna ovan handlar huvudsakligen om en långsiktig fortsatt kunskapsuppbyggnad om betydelsen av elevers könstillhörighet och kollektiva genusordningar på olika nivåer för hur skolan fungerar. Vilken kunskap som på kort sikt skulle kunna göra skillnad är svårt att säga. Betygsskillnader till flickors fördel är, som framgått, inget nytt. Att genusordningens förändring med betoning av jämställdhet över flera decennier också lett till accentuering av detta är varken fel eller förvånande. Konsten är att kunna äta kakan och ha den kvar dvs.