sou · GYB388 · 2010-11-30 00:00:00 — Utbildningsinriktning för de gymnasie- och högskoleutbildade, Samhällsvetenskap, juridik, handel etc. Naturvetenskap, matematik och data Lant- och skogsbruk, djursjukvård Hälso- och sjukvård, social omsorg Källa: SCB Statistik över befolkningens utbildning. Av tabell 4.3 framgår att skillnaderna i utbildningsinriktning är små. De skillnader som finns vad gäller gymnasiet är framförallt att andelen utrikes födda som har en utbildning med teknisk inrikt- ning är lägre medan andelen som har en utbildning med allmän inriktning är högre. Vad gäller inriktningen på högskoleutbild- ningen är det istället vanligare bland de utrikes födda att ha en Bilaga 4 till LU2011 Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda utbildning i naturvetenskap, matematik och data, och mindre van- ligt att ha en utbildning inriktad mot pedagogisk verksamhet. Det finns alltså vissa skillnader i genomgången utbildning mel- lan inrikes och utrikes födda, även om skillnaderna inte är speciellt stora. En viktig fråga är dock i vilken utsträckning dessa skillnader kan förklara skillnaderna i sysselsättning och arbetslöshet. Det man vanligen finner i empiriska studier är att skillnader i utbildning inte kan förklara merparten av de observerade skillnaderna i sysselsätt- ning (se exempelvis (2003a, 2004a) för referen- ser). Man bör dock komma ihåg att det finns grupper bland de utrikes födda, speciellt bland kvinnorna, som har en mycket kort utbildning, och som därmed kan förväntas få problem med sin arbetsmarknadsetablering på grund av detta. Även om skillnader i utbildning inte kan förklara sysselsätt- ningsskillnaderna är det fortfarande av intresse att veta om utbild- ning lönar sig även för utrikes födda. och (2006) visar att det finns ett tydligt samband mellan utbildning och syssel- sättning för utrikes födda. Resultaten visar att effekten av utbild- ning på sysselsättningen ofta är störst i de grupper som har svårast att etablera sig på arbetsmarknaden. Studien visar också att utbild- ning ökar chansen att vara sysselsatt oavsett om utbildningen är genomförd i eller i ett annat land. Dock så indikerar resul- taten att avkastningen är högre om utbildningen, till åtminstone någon del, skett i . (2009), visar att avkastningen i termer av inkomst är betydligt högre om utbildningen slutförts i (se även (2007)). Även studier av data från andra länder visar att utbildning lönar sig även för utrikes födda, men att avkastningen tenderar att vara lägre om den skett i ursprungslandet (se exempelvis (2008), Schoeni (1997), Friedberg (2000), Bratsberg och Ragan (2002), samt Hartog och Zorlu (2009)). Sammantaget är de utrikes födda i genomsnitt något mindre utbildade än de inrikes födda. Empiriska studier visar dock att dessa skillnader inte kan förklara merparten av skillnaderna i syssel- sättningsutfallet. Vidare visar forskningen att utbildning lönar sig i termer av sysselsättning och inkomst även för utrikes födda, speci- ellt om utbildningen är genomförd i . Av detta följer att det är viktigt med utbildningsinsatser som hjälper de utrikes födda som behöver komplettera sina utbildningar (se avsnitt 5.2 och 5.5), att det är viktigt att informera utrikes födda, speciellt de som befinner sig i skolåldern, att utbildning lönar sig (se avsnitt 5.2), och att det Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda Bilaga 4 till LU2011 är viktigt med insatser som hjälper arbetsgivare att värdera utbild- ning som är genomförd i andra länder (se avsnitt 5.4). En andra fråga är om utrikes föddas arbetslivserfarenhet skiljer sig från inrikes föddas i termer av omfattning och/eller typ. I detta avsnitt diskuteras vad vi vet om de utrikes föddas yrkeserfarenhet både i hemlandet och i , hur väl deras yrkesfördelning över- ensstämmer med deras utbildningsbakgrund, samt vad detta bety- der för deras arbetsmarknadssituation. Det finns inte speciellt mycket statistik om de utrikes föddas arbetslivserfarenhet i hemlandet. Studier av deltagarna i de kom- munala introduktionsprogrammen visar att av de nyanlända har arbetslivserfarenhet från sina hemländer (Integra- tionsverket (2004b, 2005b)). Könsskillnaderna är dock stora. Medan av männen har arbetat i födelselandet är motsvarande siffra för kvinnorna . Speciellt lågut- bildade kvinnor har ofta väldigt lite arbetslivserfarenhet innan invandringen. När det gäller de utrikes föddas arbetslivserfarenhet i så kan man få en grov bild genom att studera hur dessa individer är fördelade mellan branscher. (2003a) visar att de utrikes föddas branschfördelning är tämligen stabil över tiden. Utrikes födda män är överrepresenterade i hotell- och restaurang- branschen och till viss del inom vård och omsorg samt industrin. Utrikes födda kvinnor är överrepresenterade i industri, hotell och restaurang samt privat service. Personer med ursprung i övriga nordiska länder och utanför EU är ofta anställda inom industrin, medan de med ursprung i och ofta är anställda inom vård och omsorg.8 Tabell 4.4 och 4.5 visar yrkesfördelningen för olika grupper . Yrkesklassificeringen i tabellen är rangordnad efter kvalifika- tionsgrad där ett lågt nummer indikerar ett högkvalificerat yrke (se tabellnoter). 8 (2010) visar ett liknande mönster med data från SCB för . Bilaga 4 till LU2011 Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda Yrkesfördelning för män (16–), (procent) Källa: SCB Yrkesstatistiken. Not: Yrkeskoder: 1=ledningsarbete, 2=arbete som kräver teoretisk specialistkompetens, 3=arbete som kräver kortare högskoleutbildning eller motsvarande kunskaper, 4=kontors- och kundservicearbete, 5=service-, omsorgs- och försäljningsarbete, 6=arbete inom jordbruk, trädgård, skogsbruk och fiske, 7=hantverksarbete inom byggverksamhet och tillverkning, 8=process- och maskinoperatörer, 9=arbete utan krav på särskild yrkesutbildning, och X=millitärt arbete. Yrkesfördelning för kvinnor (16–), (procent) Källa: SCB Yrkesstatistiken. Not: Yrkeskoder: 1=ledningsarbete, 2=arbete som kräver teoretisk specialistkompetens, 3=arbete som kräver kortare högskoleutbildning eller motsvarande kunskaper, 4=kontors- och kundservicearbete, 5=service-, omsorgs- och försäljningsarbete, 6=arbete inom jordbruk, trädgård, skogsbruk och fiske, 7=hantverksarbete inom byggverksamhet och tillverkning, 8=process- och maskinoperatörer, 9=arbete utan krav på särskild yrkesutbildning, och X=millitärt arbete. Av tabell 4.4 och 4.5 framgår tydligt att de utrikes födda i hög grad återfinns inom lågkvalificerade yrken. Skillnaden gentemot svensk- födda är störst för dem som har sitt ursprung i . Exempelvis är andelen svenskfödda män som har ett led- ningsarbete (yrke 1) runt fem gånger större än för män från . har av männen från , men av de svenskfödda männen, okvalificerade arbeten (yrke 9). Totalt har av alla män födda i ett kvalifice- Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda Bilaga 4 till LU2011 rat arbete (yrke 1–3), medan motsvarande siffra för dem som är födda i är . Ett alternativt sätt att studera yrkesfördelningen är att titta på andelen i chefsposition respektive andelen med eftergymnasial utbildning som har ett kvalificerat arbete, vilket visas i tabell 4.6. Tabell 4.6 Andel i chefsposition och andel med eftergymnasial utbildning som har ett kvalificerat arbete (20–), Andel med eftergym. EU/EFTA utom 2–4 år 4–10 år Källa: SCB Yrkesstatistiken. Not: Med chefsposition avses ledningsarbete enligt ssyk, och med ett kvalificerat arbete avses ett arbete på tredje eller fjärde kvalifikationsnivån enligt ssyk. Av tabell 4.6 framgår att relativt få utrikes födda har högkvalifice- rade arbeten. Detta gäller speciellt personer med kort vistelsetid som kommit till från av flyktings- skäl. Liknande resultat återfinns i och (2004), som studerar de individer som har minst 80 högskolepoäng, och finner att av de utrikes födda akademikerna har ett kvali- ficerat arbete. Andelen ökar dock med vistelsetiden i . och (2001) finner att av de akade- miker som är födda utanför EU/EES har ett arbete som motsva- Bilaga 4 till LU2011 Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda rade deras kvalifikationsnivå, medan motsvarade siffra för de svensk- födda är 90 procent.9 Vi ser alltså att de utrikes födda, om de är sysselsatta, i stor utsträckning har lågkvalificerade yrken. En närliggande fråga är hur gruppens yrkesrörlighet ser ut. Med yrkesrörlighet avses i vilken utsträckning en person som initialt har ett jobb med låg status med tiden lyckas avancera till ett jobb med högre status. Yrkesrörlig- heten bland utrikes födda akademiker studeras av (2006). Studien utgår från hypotesen att den initiala yrkespositionen kommer att vara sämre, och den efterföljande yrkesrörligheten högre, om personens utbildning har en låg grad av överförbarhet mellan länder. Förklaringen till denna hypotes är att en person vars utländska utbildning är svår att direkt överföra till svenska förhål- landen behöver för att komplettera sin utbildning eller på annat sätt förvärva kunskaper som är specifika för (se avsnitt 3.1). är det dock rimligt att personen förvärvar sådan kunskap och detta bör medföra en rörlighet uppåt i yrkesstatus. De som kommit till som flykting- och anhöriginvandrare från län- der utanför har troligen kunskaper med låg grad av över- förbarhet och bör således ha en låg initial yrkesposition, men en högre yrkesrörlighet än andra invandrare. Studien visar att yrkes- rörligheten visserligen är lite högre för dessa grupper, men att denna rörlighet sker från en så låg initialposition att gruppen aldrig kommer ifatt. Studien visar således att de som initialt hamnar i en svag position (låg status eller icke-sysselsatt) har en låg sannolikhet att förbättra sin position över tiden. Slutsatsen av detta är att det inte är tillräckligt att en utrikes född person som sitt första jobb efter ankomsten till anställs i vilket yrke som helst, utan det krävs att detta yrke har en rimlig kvalitet för att individens yrkes- position ska bli god på lång sikt. Både kvantitet och kvalitet på yrkeserfarenheten i spelar således stor roll, och det är vik- tigt att högutbildade utrikes födda får jobb i nivå med sin kunskap för att inte riskera att fastna i jobb med låg status. En annan aspekt av arbetslivserfarenhet är andelen av de syssel- satta som är tidsbegränsat anställda. Tidsbegränsat anställda har ofta en osäker position på arbetsmarknaden, en högre arbetslös- hetsrisk och en lägre sannolikhet att få ta del av kompetensutveck- ling. kan dock tillfälliga jobb vara en väg in på arbets- marknaden för svaga grupper (se de Graaf m.fl. (2010)). 9 (2009) visar liknande resultat för personer med samhällsvetenskaplig utbildning. Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda Bilaga 4 till LU2011 visar andelen tidsbegränsat anställda. Av tabellen framgår att utri- kes födda är överrepresenterade bland tillfälligt anställda, vilket speciellt gäller dem med kort vistelsetid.10 Tabell 4.7 Andel tidsbegränsat anställda (16–), (kvartal 1–3) 0–4 år 5–9 år 10–19 år Källa: SCB (2009a). En viktig fråga är om skillnader i arbetslivserfarenhet mellan inrikes och utrikes födda personer kan förklara skillnaderna i sysselsätt- ningsutfall. Den allmänna slutsatsen från empiriska studier är att skillnader i längden på arbetslivserfarenheten har en effekt, men att dessa skillnader endast förklarar en liten del av skillnaderna i syssel- sättning (se Nekby (2006)). Precis som med utbildning gäller dock att arbetslivserfarenhet lönar sig även för utrikes födda. En relate- rad fråga är om arbetslivserfarenhet värderas olika beroende på var den ägt rum. Det finns internationell evidens för att arbetslivserfa- renhet från migrantens hemland värderas lägre än erfarenhet från det land migranten flyttar till (se (2008) samt och (2008)). Det finns även empiriska studier som visar att situationen på arbetsmarknaden vid invandringstillfället kan ha långsiktiga effekter på lön och sysselsättning, och att arbetslöshet i sig kan medföra negativa effekter på individens framtida sysselsätt- ning och lön (se och (2007) och (2004)). Sammantaget är det svårt att ge ett entydigt svar på frågan om vilken betydelse arbetslivserfarenhet har för utrikes föddas arbets- marknadssituation. Empiriska studier visar att längden på arbets- livserfarenheten spelar en viss roll, men att detta inte förklarar spe- ciellt mycket av gruppens sämre arbetsmarknadsutfall. Man kan dock inte bortse från att gruppens låga sysselsättningsgrad, i kom- bination med lågkvalificerade jobb och tillfälliga anställningar, kan 10 Se även (2001), och (2001) samt Hjerm (2002). Bilaga 4 till LU2011 Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda försämra gruppens framtida möjligheter på arbetsmarknaden. Det är således av yttersta vikt att utrikes födda snabbt kommer ut på arbetsmarknaden och får svensk arbetslivserfarenhet, men det är viktigt att man beaktar matchningskvaliteten och rörlig- heten så att de inte fastnar i jobb som de är överkvalificerade för (se avsnitt 5.2). En tredje fråga är vilken betydelse kunskaper i svenska och annan landsspecifik kunskap har. Internationella studier visar att språk- kunskaper har en mycket stor betydelse för utrikes föddas situation på arbetsmarknaden (se exempelvis Dustmann (1994), Dustmann och (2003), och (2004) samt m.fl. (2006)). I detta avsnitt diskuteras vad vi vet om utrikes föddas kunskaper i svenska och annan landsspecifik kunskap, samt vilken betydelse detta har för sysselsättningsutfallet. Det är rimligt att tro att svenskkunskaperna och annan lands- specifik kunskap ökar med vistelsetiden i . En enkel metod för att undersöka betydelsen av landsspecifik kunskap är därför att studera sambandet mellan vistelsetid och sysselsättningsstatus. I avsnitt 2.2 såg vi att sysselsättningsgraden ökar med vistelsetiden. Det behöver dock inte betyda att det är vistelsetiden i sig som påverkar sysselsättningsutfallet. De som kommit till kan skilja sig åt även i andra dimensioner och situationen på arbetsmarknaden vid ankomsten kan spela roll (se och (2007)). De flesta studier som tar hänsyn till skillnader i andra observerbara faktorer finner dock att vistelse- tiden spelar en betydande roll (se Nekby (2002)). En alternativ metod för att undersöka betydelsen av landsspeci- fik kunskap är att direkt mäta språkkunskaperna hos vuxna indivi- der i ett land. Ett exempel på ett försök att göra detta är Interna- tional Adult Literacy Survey (IALS), som var ett internationellt samarbetsprojekt syftande till att mäta vuxnas läsförmåga.11 Under- sökningen genomfördes i tre omgångar , och för varje deltagande land studerades ett representativt urval av befolkningen mellan 16 och 65 år.12 Avsikten med IALS var att 11Se (2000), (2000) och m.fl. (2000) för en beskrivning av IALS. 12För del ingick drygt 3 000 personer i undersökningen 1994 och drygt 750 personer i en uppföljning 1998. Av dessa var totalt 546 utrikes födda. Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda Bilaga 4 till LU2011 mäta individers förmåga att praktiskt använda språket snarare än enbart förmågan att läsa och skriva enkla texter.13 Varje deltagare graderades i fem nivåer, där nivå tre motsvarar de kunskaper som den obligatoriska ska ge. Generellt uppvisar de bästa resultaten av de deltagande länderna.14 Tabell 4.8 visar utfallet i förmåga att läsa och förstå text för utrikes och inrikes födda. Tabell 4.8 Förmåga att läsa och förstå text (andel av respektive grupp som uppnått en viss nivå) – Klarar inte testet – Klarar enkla texter – Klarar vardagliga texter Nivå 4/5 – Klarar svåra/okända texter Källa: (2000). Av tabell 4.8 framgår tydligt att de utrikes födda klarar sig betyd- ligt sämre än de svenskfödda, och att utrikes födda män uppvisar de lägsta resultaten. Det visar sig även att ett antal individfaktorer spelar stor roll. Bland dem som vistats mindre än i återfinns en majoritet på nivå 1, medan motsvarande siffra bland dem som vistats här 15 till uppgår till . Betydelsen av vistelsetiden avklingar dock tämligen snabbt och majoriteten av de utrikes födda uppnår aldrig nivå 3 oavsett vistel- setid. Åldern vid ankomsten till spelar även roll, och det visar sig att endast bland dem som invandrat före skolstarten upp- når minst nivå 3. Utrikes födda med nordisk bak- grund klarar sig bäst medan de med utomeuropeisk bakgrund kla- rar sig sämst. Slutligen spelar individens utbildningsnivå stor roll, men av de utrikes födda med en universitetsutbildning har språkkunskaper under nivå 3. IALS studerar även hur syssel- 13Deltagarna gavs uppgifter på tre områden: Förmåga att läsa löpande text, förmåga att tolka och använda diagram, kartor och blanketter, och förmåga att genomföra beräkningar utifrån underlag i texter och dokument. För alla tre delområdena gavs uppgifter som varierade i svårighetsgrad från mycket elementära till mycket komplicerade. 14Av svenskarna uppnår minst nivå 3, och runt en tredjedel någon av de högsta två nivåerna på alla de tre områdena. Det som speciellt utmärker är den mycket låga andelen på nivå 1, men det bör noteras att inte uppnår nivå 3, och att denna grupp framförallt inkluderar personer , utrikes födda och lågutbildade. Bilaga 4 till LU2011 Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda sättningssituationen ser ut för de individer som uppnått respektive nivå. Figur 4.1 visar de utrikes föddas fördelning på sysselsättnings- status för olika uppnådda testnivåer. Figur 4.1 Sysselsättningsstatus för utrikes födda, fördelad efter uppnådd nivå Källa: (2000). Av figur 4.1 framgår att det finns ett tydligt samband mellan syssel- sättning och kunskaper i svenska. Man ska dock komma ihåg att det kan finnas andra bakomliggande faktorer som förklarar både dåliga språkkunskaper och låg sysselsättning, och sysselsättning i sig leder troligen till bättre språkkunskaper. (2000) visar dock att de finns ett samband mellan resultatet på läsförståelse- delen i IALS och sannolikheten att vara arbetslös även när man tar hänsyn till skillnader i kön, ålder och utbildning. Liknande sam- band har visats även i en senare undersökning, Adult Literacy and Life Skills Survey (ALL), där dock inte ingår (se (2005)). (2008) visar att om man tar hänsyn till resultaten i IALS så förklarar det i stor utsträckning varför utländsk utbildning värderas lägre än inhemsk utbildning (se även m.fl. (2006)). Även och (2006) undersöker sambandet mellan sysselsättning och språkkunskaper.15 De använder sig av data dels från IALS, dels från två andra undersökningar av utrikes föddas 15 Även resultaten i Delander m.fl.(2010) kan tolkas som ett stöd för vikten av språk- kunskaper för arbetsmarknadsutfallet. Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda Bilaga 4 till LU2011 Det ena av dessa datamaterial samlades in inom ramen för projektet invandrares arbetsmarknad, språkkunskaper och sociala nätverk (IASS).16 Datamaterialet innehåller uppgifter om uppnådd nivå på samma lästest som användes i IALS samt om intervjuarnas bedömning av respondenternas förmåga att tala svenska. Resultatet visar att av respondenterna läste bra eller mycket bra på svenska, medan uppnådde motsva- rande nivå i talad svenska. Inkluderas bara de som är födda i länder utanför var andelen som talade bra eller utmärkt svenska . Det andra datamaterialet samlades in av (se (2000)). Resultatet visar att uppgav att de talade bra eller utmärkt svenska. Inkluderas bara de som kommer från länder utanför är dock andelen . och (2006) skattar sambandet mellan sysselsättning och förmågan att tala/läsa svenska, och visar att det finnas ett posi- tivt samband. De visar att effekten är betydande; sysselsättnings- premien för att behärska språket väl verkar ligga i storleksord- ningen . Storleksordningen på dessa effekter överensstämmer med vad man funnit i studier med data från andra länder. Dessa studier visar att effekten av goda språkkunskaper på sysselsättningen är i storleksordningen , och effekten på inkomsten 5 till 15 procent.17 De flesta av dessa studier baseras dock på data där de utrikes födda själva värderat sina språk- kunskaper. En annan metod för att mäta förekomsten av landsspecifik kun- skap är att studera utfallet av utbildningar i svenska. Ett viktigt utfall är studieresultaten i svenska för invandrare (sfi), vilket bör säga något om språkkunskaperna, åtminstone hos de nyanlända. I avsnitt 5.3 analyseras sfi och där visas att många som påbörjar sfi avslutar sina studier utan godkänt resultat. Eftersom vi i allmänhet inte vet vad som händer med dem som avslutar sfi utan godkänt betyg, är det dock svårt att veta om dessa personer, under eller efter utbildningen, skaffar sig språkkunskaper på något annat sätt. Det finns dock en del indikationer på att många som deltagit i sfi har bristfälliga språkkunskaper. (2004b) visar att av dem som genomfört introduktionspro- grammen i hög eller mycket hög grad uppnått tillräckliga språk- 16Totalt intervjuades 559 män som fått permanent uppehållstillstånd av flyktingskäl , och som invandrat från /, , eller då de var i åldern . 17Se och (2006) för en översikt över resultat från utländska studier. Bilaga 4 till LU2011 Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda kunskaper för att fungera i yrkesliv och utbildning enligt de kom- munala handläggarna. Det bör även nämnas att av de arbetsgivare som besvarade en enkät om utrikes föddas språk- kunskaper upplevde att utrikes födda saknar de nödvändiga/till- räckliga kunskaper i svenska som krävs för arbete i deras företag (se och (2006)). Ett annat viktigt utfall är skolbetygen i svenska för dem som genomfört hela eller delar av sin utbildning i . Generellt gäller att utrikes födda elever uppvisar sämre skolresultat, och det gäller även i ämnet svenska. Även den del av som mäter läsförståelse visar på sämre resultat för utrikes födda elever (se (2007)). Arai m.fl. (2000) analyserar om det finns ett samband mellan betyg i svenska och arbets- marknadsutfall genom att studera situationen för dem som slutade den svenska 1988. Studien visar att elevernas betyg i svenska inte nämnvärt påverkar arbetslöshetsrisken.18 Sammantaget är det ännu inte är helt klarlagt vilken betydelse brister i svenskkunskaper och annan landsspecifik kunskap har för utrikes föddas arbetsmarknadsutfall. Det främsta skälet till detta är avsaknad av data om gruppens språkkunskaper. De svenska och internationella studier som finns tyder dock på att goda språkkun- skaper är en nyckelfaktor för en lyckad arbetsmarknadsetablering. Av detta följer att det är av yttersta vikt att utbildningen i svenska håller hög kvalitet (se avsnitt 5.3). 4.2Normer, sökaktivitet och nätverk En viktig faktor som påverkar en arbetssökandes chans att finna ett arbete är individens sökaktivitet. En person som har bestämt sig för att söka efter arbete måste bestämma dels vilka sökkanaler som ska användas, dels hur intensivt arbetssökandet ska bedrivas. I detta avsnitt diskuteras om skillnader i inställningen till förvärvsarbete, val och tillgång till olika sökkanaler, sökintensiteten och tillgången till nätverk skiljer sig åt mellan inrikes och utrikes födda personer för att se vilken betydelse detta har för sysselsättningsutfallet. 18 Liknande resultat återfinns i (2002). Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda Bilaga 4 till LU2011 4.2.1Normer, sökmetod och sökintensitet En första fråga är om det finns skillnader mellan inrikes och utrikes födda personer i hur man värderar vikten av att ha ett förvärvsar- bete. Detta är givetvis mycket svårt att mäta empiriskt och därför finns det mycket få studier som har studerat detta.