sou · GYB369 · 2010-10-18 00:00:00 — Anskaffning av förstärkningsresurser: materiel och/eller per- sonal Samtliga entreprenörer på vägsidan förstärkte sin organisation . uppger vidare att förebyggande och/eller förbered- ande åtgärder haft betydelse för organisationens förmåga att motstå och hantera konsekvenser av perioder med stora snömängder och kyla /2010. De åtgärder som verket uppger har haft betydelse är: utveckling av analys- och beslutsunderlag, till exempel arbete med risk- och sårbarhetsanalyser/förmågebedömningar, framtagande av planverk, till exempel krishanteringsplan och övningar av liknande händelser. Andra åtgärder som haft betydelse är: utbildad och övad organisation, flexibilitet i organisationen och proaktivitet inför annalkande väderhändelser. deltog i samverkansaktiviteter /2010 för att hantera konsekvenserna av perioder med stora snömängder och kyla. Det handlar om formella samverkansmöten på lokal, regional eller nationell nivå inom redan etablerade nätverk samt om löpande informella kontakter. Samverkan har i huvudsak skett med följande aktörer: Även andra aktörer inom ansvarsområde har deltagit i samverkans- aktiviteter samma typ av samverkansåtgärder och anser att den samverkan som har förekommit har fungerat mycket bra. begärde aldrig stöd av Försvarsmakten eller av andra myndigheter . Däremot begärde andra aktörer i sektorn stöd. Polisen i kontaktades till exempel under snöfallet för att leda och genom- föra kolonnkörning på över norr om . I kunde vägsystemet återställas snabbare än järnvägssystemet Skånetrafiken anger i sitt brevsvar till Utredningen om störningar i järnvägstrafiken 2009/2010 , att återställningen av vägnätet gick fort och att vägarna där var fullt farbara efter att snöovädret upphört. Även under snöovädret är många vägar, främst de större, fortfarande farbara när tågtrafiken lamslagits. Som det är nu så har vägsidan en så mycket högre ambi- tionsnivå än vad järnvägssidan verkar ha menar . exempel på detta var det snöoväder som kom in från och som hade passerat . Under själva ovädret var det problem både på vägar och järnvägar men sen gjorde sig skillnaden i återställningsförmåga gällande. var de allra flesta vägar plogade och klara. Endast några mindre vägar på landsbygden återstod. Vägsidan behövde för att återställa vägarna till farbart skick. Tågtrafiken startade upp med nödplaner och starkt reducerad trafik. Det skulle ta ända till innan järnvägarna var återställda, dvs. utverkade dispens för snötippning och samordnar entreprenadkontrakt för vinterväghållningen3 I medförde vintern stora problem för framkom- ligheten. Gator i med särskilt höga krav på fram- komlighet, till exempel och klassas som A-gator och har höga trafikflöden. B-gator har stora framkomlig- hetskrav men inte de trafikflöden som A-gator har. C-gator har en liten funktion i transporthänseende. För vinterväghållningen i finns flera olika kontrakt med olika entreprenörer eftersom de olika stadsdelarna tidigare haft ett eget ansvar för dessa kontrakt. I takt med att dessa kontrakt löper ut och (då ansvaret överfördes ) genomför ny upphandling, är en ambition att i högre utsträckning samordna kontrakten så att samma standard och kvalitet kommer att gälla oberoende av stadsdel. En annan målsättning är att dela upp entre- prenadområdena (tidigare cirka 20 stycken) efter de behov av rationell väghållning som finns och inte efter geografiska gränser. Dessa åtgärder beräknas vara slutförda . –uppgick kostnaden för vinterväghållning i till i genomsnitt . Prognosen indikerar en kostnad på . är det fyra olika entreprenörer som ansvarar för väg- hållningen i staden. Ersättningen till dessa utgår i form av en fast säsongsersättning vilken regleras i förhållande till den totala neder- börden . Entreprenörerna är skyldiga att vid behov transportera bort snön till tipp, ett arbete för vilket extra ersättning Entreprenören tillhandahåller en basnivå för plogning, halk- bekämpning, och snöbortforsling som bygger på en beräknad normal- vinter. Blir vintern avsevärt mildare kommer maskinutrustning och förare inte att utnyttjas. Om vintern blir snörik och kall måste ytter- ligare resurser kallas in av entreprenören med ersättningsnivåer som framgår av kontrakten. Det finns avtalade nivåer avseende snömängd som ska uppnås och prioriterade trafikleder och gator som ska vara åtgärdade inom viss angiven tid. Vägmaskinerna har blivit färre men effektivare Maskinresurserna i för plogning och halkbekämp- ning har minskats från 484 till 353. anser dock inte att detta har minskat kvaliteten på vinterväghåll- ningen eftersom dagens maskiner är mer effektiva. Det som Trafik- kontoret i anser vara ett problem är inte de maskinella resurserna utan snarare att personalen har tappat erfarenhet av mer omfattande snöröjningsinsatser med hänsyn till mildare vintrar. har snötippning aktualiserats enbart under tre vinter- säsonger. Då landdepåerna redan i samband med det första kraftiga snö- fallet kring snabbt fylldes och snart inte kunde ta mer snö gav , på stadens begäran, dispens för utökad sjötippning (, Blaiseholmen, Värtan och ). Därigenom kunde snö fraktas bort från terminalområden och T-bana och pendeltåg kunde tills vidare trafikera obehindrat. Under senare delen av blev snösituationen i stadens ytterområden oacceptabla och platsbrist vid tippningsplatserna gjorde att det inte längre gick att transportera snön från ytterområden till de sjötippar för vilka dispens medgivits. I stället identifierades ett tjugotal platser i västerort och söderort. I efterhand har dock bedömt att sjötippning var helt nödvändig för att klara stadens bas- funktioner. Kontoret har också konstaterat att bortforsling bör ske med korta transportvägar mellan den yta som ska rensas och tipplatsen. har dragit slutsatsen att det måste finnas en handlingsberedskap för att klara stora snömängder vid bland annat finns ingen själv- klar långsiktig lösning när det gäller snödeponering. Den grundläggande samhällsservicen kunde upprätthållas men en långsiktig handlingsplan för vinterväghållning är nödvändig En efterföljande utvärdering visar att olika företrädare för samhällets funktioner anser att vinterväghållningen fungerade efter omständig- heterna bra och att grundläggande samhällsservice kunde upprätthållas. I remissvar som inkommit föreslås bland annat att det bör vara högre prioritet på större trafikleder och vägar i övrigt som bussar och utryckningsfordon använder. Bland övriga förslag märks att allmänheten bör få information om vilka insatser som sker på de olika gatorna och när. Staden bör försöka hitta andra alternativa snöröjningsmetoder och bättre uppföljning efterlyses från entre- prenörerna. En långsiktig handlingsplan för vinterväghållningen är nöd- vändig och uppföljningen av den gångna vintersäsongen visar att det finns ett flertal åtgärder som kan minska störningarna. Det handlar bland annat om ändrade tider för service i innerstaden och informationskampanjer. –2010 på järnvägar – händelser och slut- ledningar. undersökningar och utredningar 15/2010. ISSN-L 1798-6656, , , (pdf), (pdf). Nyckelord: järnvägar, järnvägstrafik, banhållning, vinter, punktlighet, föregrip- ande. –2010 var särskilt i södra exceptionell. Den köldperiod som började var exceptionellt lång och det snöade synnerligen rikligt . Snöyra och drivsnö orsak- ade utmaningar för både tågmaterielen och bannätet. Snö och is som fastnade i tågens underreden och i banans växlar försvagade märkbart systemets prestationsförmåga. Förberedelserna för sådana här utmaningar som vintern hade med sig var otillräckliga efter ett antal milda vintrar. Sålunda ledde svårigheterna till betydande problem med att hålla tidtabellerna och indragna tågturer som vållade tågresenär- erna avsevärda olägenheter. För järnvägstrafikens del är tillförlitlig- heten en av de viktigaste faktorerna som inverkar på tjänstens kvalitet. har problemen i trafiken fortsatt till följd av speciellt svår tjäle. Säkerheten är järnvägstrafikens mest centrala värde. På grund av detta leder fel på bannät och tågmateriel lätt till hastighets- och trafik- begränsningar. Trafiksystemet har blivit känsligare för störningar i och med teknifieringen av systemet och de allt större kraven på effektivi- tet. Även trafikmängderna har vuxit avsevärt efter den föregående svåra vintern. Dessa omständigheter bidrog till att trafiken under långa perioder drabbades av störningar så att en stor del av tågen inte kunde hålla sina tidtabeller. Även om både fjärr- och närtrafik måste dras in, kunde trafiken till största delen likväl skötas i . På grund av järnvägssystemets egenskaper ledde förseningar som orsakades av vinterns problem till omfattande kedjereaktioner i trafiken. Kedjereaktionerna förvärrades av det enspåriga bannätet i . Svårigheterna i huvudstadsregionen projicerades på grund av trafik- strukturen snabbt i hela landet. Funktionerna på Ilmala depån och trafiken mellan Ilmala depån och central station påverkar avsevärt förloppet av hela landets persontrafik. En pressad tidtabells- struktur tillsammans med en effektiv användning av person- och materielresurser ökar risken för en kedjereaktion av dröjsmål. Situa- tionen förvärrades av att samarbetet mellan de olika operativa aktörerna till att börja med inte förlöpte på bästa möjliga sätt. Dessutom förekom det problem i framställningen av information till passagerarna. Å andra sidan medförde den gemensamma lednings- grupp som bildades av ledningen för och representanter för snabbhet och förutseende som behövdes för besluts- fattandet. Den gångna vinterns problem har man på järnvägen tagit på all- var. och har både var för sig och i sam- arbete med varandra gjort upp täckande analyser och vinterberedskapsplaner med hjälp av vilka exception- ella situationer i fortsättningen bättre kan hanteras. Genast igångsattes ett antal korrigerande åtgärder med hjälp av vilka beredskapen förbättras redan för . I och med de erfarenheter man förvärvat och de åtgärder man vidtagit kommer man framöver i motsvarande situationer att klara sig bättre i många avseenden. Under kommande vintrar förbereder man sig för att hålla ban- nätet i trafikerbart skick under förhållanden som motsvarar –2010. För detta ändamål höjs beredskapsnivån klart och bered- skapen för exceptionella köld- och snöförhållanden skärps. Tjäl- skadorna repareras och tjälbildning förebyggs inom de gränser resurs- erna tillåter. Materielens funktionssäkerhet förbättras med hjälp av punktligare förebyggande underhåll samt investeringar i kompon- enter och anläggningar. Till Ilmala depån anskaffas en glykolan- läggning för avfrostning av tåg. Trafikplanerna för störningssitua- tioner görs ännu mer täckande och kombineras även med planerna för personalanvändning. Samarbetet mellan de aktörer som deltar i den operativa trafikdriften förbättras. situationer systematiseras och anvisningar utfärdas för ändamålet. Den gångna vintern gjorde att man insåg att det i exceptionella situa- tioner i järnvägstrafiken är nödvändigt att aktörerna bildar en gemensam ledningsgrupp, även om varje instans fattar beslut om frågor som hör till dess eget kompetensområde. Vissa grundläggande särdrag med effekter på systemets kapa- citet och driftsäkerhet kan påverkas först på . Sådana åtgärder är till exempel avlägsnandet av flaskhalsar i bannätets kapa- citet – till exempel enspåriga avsnitt, reducering av tjälbildningen och förnyande av tågmaterielen. Åtgärder av detta slag kräver omsorgs- full planering och i regel stora investeringar. Bristerna i passagerarinformationen har uppfattats och identi- fierats, och arbetet med att förbättra informationen har redan pågått och fortsätter utan uppehåll. I och med att ett nytt pass- agerarinformationssystem tas i bruk kan man betydligt bättre förmedla information om exceptionella trafiksituationer till passagerarna på stationerna. En förutsättning för att uppdaterad information ska kunna förmedlas är att det finns tillgång till en situationsbild, till- räckliga resurser och expertis för hantering av exceptionella situa- tioner. Det ska vara möjligt att förmedla information till pass- agerarna, godstrafikens kunder samt personalen på stationerna och tågen. –2010 visade att det finns en hel del att förbättra i järnvägstrafiksystem inom ett flertal delområden. Detta utvecklingsarbete har järnvägsaktörerna nu målmedvetet tagit sig an. Målet är att i fortsättningen kunna betjäna tågresenärerna betydligt bättre. 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfalls- området 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättig- heter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhälls- områden. 8.En myndighet för havs- och vatten- miljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärds- stat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisa- tion på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmoni- sering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läro- medel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställd- het i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flykting- mottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinations- program. 2010_SOU register S-format.indd 2 40.Cirkulär migration och utveckling –kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. 41.Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. 42.Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårds- lag. 44.Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 45.Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. 46.Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. 47.Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. 48.Multipla hälsoproblem bland personer . En systematisk litteratur- översikt om förekomst, konsekvenser och vård. 49.Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. 51.Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. 52.Biologiska faktorer och könsskillnader Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. 53.Pojkar och skolan: Ett bakgrunds- dokument om "pojkkrisen". Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Background Paper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. 54.Förbättrad återbetalning av studie- skulder. –en strategi för romer i . 57.Effektivare planering av vägar och järn- vägar. 59.Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. 60.Ett utvidgat skydd mot åldersdiskrimi- nering. 61.Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järn- vägssystem. 62.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. 63.EU:s direktiv om sanktioner mot arbets- givare. "Se de tidiga tecknen" – forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. 65.Kompetens och ansvar. 66.Barns perspektiv på jämställdhet i skola. 67.I rättan tid? Om ålder och skolstart. presenterar tre modeller. 69.Förbättrad vinterberedskap inom järn- vägen. 2010_SOU register S-format.indd 3 Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. presenterar tre modeller. En mer flexibel utrikesrepresentation. Krigets Lagar – centrala dokument om folk- rätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Första hjälpen i psykisk hälsa. Ny ordning för nationella vaccinations- program. Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. Multipla hälsoproblem bland personer En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. [58] Kompetens och ansvar. Upphandling på försvars- och säkerhets- området. En reformerad budgetlag. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. Skolgång för alla barn. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på upp- drag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 2010_SOU register S-format.indd 4 Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. Svensk forskning om jämställdhet och skola. Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. Biologiska faktorer och könsskillnader i skol- resultat. Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om pojkkrisen. Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Back- groundpaper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. Förbättrad återbetalning av studieskulder. "Se de tidiga tecknen" – forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. Barns perspektiv på jämställdhet i skola. I rättan tid? Om ålder och skolstart. Den framtida organisationen för vissa fiske- frågor. Bättre marknad för tjänstehundar. Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. Kunskapslägesrapport på kärnavfallsom- rådet 2010 – utmaningar för slutförvars- programmet. En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] Prissatt vatten? Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutrednings- direktivet, IMO:s olycksutredningskod. Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. Tredje inre marknadspaketet för el och natur- gas. Fortsatt europeisk harmonisering. Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. Effektivare planering av vägar och järnvägar. Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järnvägssystem. Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen. Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt mål- inriktat arbete på tre samhällsområden. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. för nyanlända utanför flykting- mottandet. Romers rätt – en strategi för romer i . Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering. Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. Flyttningsbidrag och unionsrätten. 2010_SOU register S-format.indd 5