sou · GYB379 · 2010-11-03 00:00:00 — Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt från Delegationen för jämställdhet i skolan SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Skolan ska erbjuda alla elever en bra miljö för lärande och utveckling. Men skolan eller skolmiljön kan i en del fall dessvärre även bidra till att barn och ungdomar mår dåligt eller blir sjuka. Enskilda elever, oavsett kön, påverkas på olika sätt av olika faktorer i skolan och skolmiljön. För gruppen flickor och pojkar finns dock genomsnittliga skillnader i hur och i vilka åldrar symtom på psykisk ohälsa kommer till uttryck. Kunskap om skolans inverkan på flickors och pojkars psykosociala hälsa ger förutsättningar för en bra skola för alla barn, och är också en viktig jämställdhetsfråga. Denna rapport är en kunskapsöversikt över forskning om skolfaktorers inverkan på flickors och pojkars psykosociala hälsa. Kunskapsöversikten har sammanställts av docent , verksam vid , , med medverkan av professor och professor . I anslutning till denna rapport publiceras även rapporten och ungdomars psykosociala hälsa (SOU 2010:80). Rapporten ingår i en serie av forskarrapporter från DEJA. Syftet med DEJA:s forskarrapporter är att bidra med ny kunskap samt sammanställa och sprida kunskap och därigenom stimulera diskussionen om jämställdhet och genus i skolan. Författarna står själva för innehållet i rapporterna. Ytterligare information om vår delegation finns på webbplatsen . DEJA – Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08) I DEJA:s rapportserie har tidigare publicerats: IKvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia (SOU 2010:10) IIKvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap (SOU 2010:33) IIIKunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009 (SOU 2010:35) Svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. En bibliografi (SOU 2010:36) VKönsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker (SOU 2010:51) Biologiska faktorer och könsskillnader i skolresultat (SOU 2010:52) Pojkar och skolan: Ett bakgrundsmaterial om pojkkrisen (SOU 2010:53) Barns perspektiv på jämställdhet i skola. översikt (SOU 2010:66) Metod: Litteratursökning och kartläggning ...................... Beskrivning av sökprofiler......................................................... 3.1.1 ............................................Definition av psykisk hälsa 3.2Sammanfattning av resultat från den generella 3.3Identifiering av artiklar relevanta för frågor om Skola och psykisk hälsa för pojkar och flickor: en syntes Genus- och könsskillnader i psykisk hälsa............................. Genomgång av litteraturen...................................................... Relationer med lärare............................................................... Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Kamratrelationer för pojkar och flickor i skolan................... Kamratmobbning i skolan............................................ Det psykosociala klimatet i skolan ......................................... Förskola och skolstart ............................................................. Skolsvårigheter, självuppfattning och depression.................. Skolsvårigheter och externaliserande symptom..................... Skolprestationer och psykisk hälsa......................................... Huvudresultat, tendenser och processer................................ Referenser i den narrativa syntesen.................................................. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Denna rapport är en litteraturöversikt av forskning som behandlar relationer mellan psykisk hälsa och skola med ett särskilt fokus på frågor om pojkars och flickors erfarenheter i skolans miljö. Litteraturöversikten har genomförts på uppdrag av Delegationen för Jämställdhet i skolan av med medverkan av och . Litteraturöversikten är en fördjupad analys som har genomförts på en databas av artiklar som har upprättats inom ramen för ett projekt med systematiska litteraturöversikter som har genomförts av en arbetsgrupp på uppdrag av (, , , , , , , , , , 2010a). Det är nödvändigt att även här ge en beskrivning av den tidigare genomförda systematiska genomgången av forskningslitteraturen, eftersom den fördjupade analys som denna översikt utgör har genomförts på det urval av artiklar som skapades genom denna systematiska process. En sammanfattande beskrivning av projektet , learning and mental health presenteras i texten nedan. För en mer omfattande beskrivning hänvisas till den fullständiga översikten. Huvudsyftet med den tidigare genomförda litteraturöversikten var att svara på följande frågeställningar: Vilka är orsakssambanden mellan psykisk hälsa och skolresultat och lärande? Hur är dessa relationer påverkade av andra faktorer: som individuell bakgrund och erfarenheter och faktorer i skolans miljö? Översikten bestod av en beskrivande kartläggning av forskningsfältet som har behandlat dessa frågor (mapping) och av en fördjupad syntes av en del av denna forskning som har behandlat Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt SOU 2010:79 mer specifika frågor. Översikten innehöll också en litteraturöversikt av kvalitativa svenska studier. Litteratursökningarna och den tidigare litteraturgranskningen genomfördes av en arbetsgrupp som bildades och som slutförde arbetet . Projektgruppen bestod av: (ordförande), Professor of Education, . (projektledare), Associate professor of Special Education, . , Professor em. of Special education . , Professor of Public health, . , PhD, Public Health Planning Officer, , Professor em. of Special Education, . , Professor of Psychology, Professor of Disability Studies, . Per , MD, Associate professor of Child and Adolescent Psychiatry, . , PhD, Public Health Planning Officer, . , Professor of Educational Psychology, Director of Research, Atferdssenteret, (). , Professor of Educational Psychology, (). Syftet med denna översikt är att belysa forskning om skolfaktorers inverkan på flickors och pojkars psykosociala hälsa. Utgångspunkten för kunskapsöversikten är litteraturmaterialet som utgjorde grunden för en systematisk översikt om skola, lärande och barns psykiska hälsa (et al. Detta litteraturmaterial, som är resultat av ett systematiskt genomfört urval, analyseras och sammanställs med särskilt fokus på frågor som har relevans för jämställdheten i skolan. Ett annat syfte är att analysera vilken betydelse dessa resultat kan ha i det svenska samhället och dess skolsystem. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 3Metod: Litteratursökning och kartläggning Kapitlet beskriver procedurerna för litteratursökningarna, den efterföljande systematiska granskningen av den samlade litteraturen och kartläggningen av de artiklar som inkluderades i slutet av urvalsprocessen. Denna redovisning är nödvändig för att få en bild av det systematiska arbete som har föregått analysen. Litteratursökningarna påbörjades med definitionen av de centrala begreppen och precisering av strategierna som skulle användas. 3.1.1Definition av psykisk hälsa Området psykisk hälsa och ohälsa är komplext och alla begrepp är inte definierade på ett entydigt sätt. Gruppen tog som utgångspunkt definitionen föreslagen av WHO (2003, 2005). Barn och ungdomars psykiska hälsa definieras där som förmågan att uppnå och behålla ett optimalt välbefinnande och sätt att fungera psykologiskt. Denna förmåga är relaterad till de psykologiska och sociala kompetenserna som etableras. Barn och ungdomarnas psykiska hälsa inkluderar självkänsla, känsla av att ha en trygg identitet och att vara en värdefull person; tillgång till sunda sociala relationer med andra, förmåga att vara aktiv och produktiv och kapabel att utvecklas, samt förmågan att växa genom att utnyttja utvecklingsmöjligheter och utmaningar samt kulturella resurser. Barn och ungdomars psykiska problem kan uttryckas på olika sätt och på flera områden. En psykisk sjukdom eller psykisk störning diagnostiseras när ett mönster av symptom och tecken identifieras som innebär hinder för barnets psykologiska och sociala fungerande och som uppfyller de kriterier och definitioner av psykiska problem som finns beskrivna i internationella system av klassifikationer: the International Classification of Disease, version 10 (ICD-10, WHO, 1992) eller Diagnostic and IV (DSM-IV, , 1994). Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt En grundläggande distinktion görs mellan internaliserande (internalising) och externaliserande beteendeproblem (externalizing). Under benämningen externaliserande problembeteenden ingår beteende- och uppförandestörning, aggressivitet, regelbrytande och anti-socialt beteende. Det är beteenden som associeras till negativa känslor och beteenden som riktas mot andra: ilska, aggressivitet, rädsla. Förekomsten av dessa problem varierar mellan och , beroende på hur dessa problem definieras (Hinshaw, 1992). I vissa definitioner ingår under externaliserande problem enbart anti-sociala beteenden, medan det i andra definitioner ingår även hyperaktivitet och problem med uppmärksamhet. Med internaliserande problembeteenden avses emotionella, känslomässiga problem som uttrycker sig som oro och depression. De negativa känslorna är riktade mot individen själv och inte mot andra. Psykosomatiska symptom (huvudvärk, magont) betraktas också som en form av internaliserande problematik. Det är också viktigt att uppmärksamma positiva aspekter av psykisk hälsa som består av emotionellt, psykologiskt och socialt välbefinnande. Indikatorer och begrepp avseende/positiv psykisk hälsa är dock inte lika tydligt definierade som symptomen för psykisk ohälsa. Indikatorer som används på individnivå omfattar begrepp som känsla av delaktighet, självuppfattning, självvärdering, självkänsla, engagemang, självbestämmande, autonomi, kontroll och livskvalitet. WHO (2005) rekommenderar att trygga och stödjande miljöer för sociala relationer och för lärande, där barns förmågor och prestationer bejakas och uppskattas kan betraktas som indikatorer av positiv psykisk hälsa på organisationsnivå. I denna rapports definition av psykisk hälsa betraktas dock dessa aspekter som aspekter av skolans pedagogiska miljö och de inkluderas inte i definitionen av psykisk hälsa. Begrepp som beskriver psykisk hälsa identifierades i fyra huvudområden: Internalising symptoms: anxiety, depression, self-harm. Externalising symptoms: hyperactivity and concentration problems, conduct disorders. Other psychiatric symptoms. Positive aspects of mental health. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Definitionen av skolfaktorer relevanta att undersöka har gjorts med utgångspunkt i tidigare forskning som har givit indikationer på vilka egenskaper i lärandemiljöer som bäst lyckas i att introducera ungdomar till vuxenlivet och att motverka de negativa effekterna av bakgrundsfaktorer (Rutter, Maughan, Mortimore, & Ouston, 1979; Rutter & Maughan, 2002). De skolor som lyckas bäst är inte miljöer där det råder hård disciplin, utan undervisningsmiljöer där eleverna känner sig uppskattade och stimulerade. En trevlig miljö, elevers möjlighet att känna sig delaktiga, betoning av lärande, med realistiska och adekvata målsättningar, och lärarnas positiva förväntningar på eleverna är faktorer som återfinns i framgångsrika skolor. Även skolans ethos, de värderingar och normer som inspirerar skolans pedagogiska arbete och handlande i skolan har en stor betydelse. Definitionen av skolfaktorer inkluderar olika aspekter av lärandemiljön som har visat sig vara betydelsefulla: skolklimat, relationer med lärare, och relationer mellan elever. Vi inkluderar också en mängd begrepp som handlar om olika aspekter av lärande i skolan, samt organisatoriska aspekter. Åtta kategorier av indikatorer för faktorer i utbildningssituationen identifierades. De är strukturerade från mikrotill makronivå, enligt en modell som är inspirerad av Bronfenbrenners (1999, 2000) bio-ecological model och var och en av dem representerades av stora mängder av termer och synonymer vid genomförandet av litteratursökningarna. Factors related to individual activity, results, learning: achievement, results; teaching, instruction, teaching methods; curriculum goals, teacher behaviours, independent work, homework, test, grades, assessment, summative evaluation, curriculum based assessment, national standards, high stakes, and minimum competency testing. Factors related to grouping of students: selection, ability grouping, big-fish-little-pound effect, tracking system, elite , and age-mixed groups. Factors related to special provisions: special education, individual plans, special education, inclusive education, referrals, labelling. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Factors related to individual failure: school failure, drop out, truancy, school absenteeism, risk factors, perceived stress, and adjustment. Factors related to relationships: Relations teacher-student, relations with peers; Relations in school (climate, connectedness, belonging); bullying, victimization, violence, harassment in educational settings. Factors related to school organisation: organisation, leadership; management, administration, funding, accountability systems. Factors related to characteristics of the educational system: rules, reward, discipline or punitive systems, grade transition. Factors related to changes in the educational system: reforms, effects of reforms and changes. För att bli inkluderade skulle studierna undersöka barn och ungdomar , som vistades i utbildningssituationer som kunde variera från förskola upp till gymnasieskola. Studierna som inkluderas är empiriska studier, samt meta-analyser och systematiska översikter. Studier med longitudinell design betraktades som särskilt intressanta, men detta var inte ett specifikt krav för inkludering. Studier som redovisade interventionsstudier exkluderades, eftersom de var föremål för en annan översikt som genomfördes parallellt av en annan grupp av forskare (, 2010). Studier som huvudsakligen handlade om missbruk exkluderades också. Andra studier som exkluderades var de där deltagarna var enbart barn och ungdomar med en diagnos. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Forskningsrapporter publicerade på engelska i peer-reviewed tidskrifter inkluderades. När sökningarna genomfördes applicerades ingen begränsning när det gäller publiceringstid. I den följande fasen, blev endast referenser publicerade mellan 1999–2009 inkluderade i abstraktgranskning och fulltextgranskning. 3.2Sammanfattning av resultat från den generella systematiska översikten Flera detaljerade uppgifter om den tidigare granskningen av artiklar är tillgängliga i bilagan på s. 107. De detaljerade litteratursökningar är tillgängliga som webbdokument (et al. Innan den specifika översikten med fokus om jämställdhet i samband med barn och ungdomars psykiska hälsa i skolan, ges en kort sammanfattning av den tidigare genomförda litteraturgenomgången där syftet var att belysa generella processer och möjliga kausala samband mellan lärande och psykisk hälsa. Dessa generella resonemang och slutsatser kan dock även vara intressanta för denna rapport, även om vi har andra frågor att fokusera på. Relationer mellan skolprestation och psykisk hälsa: en narrativ syntes Ett syfte med den systematiska översikten som genomfördes tidigare var att göra en syntes av resultaten kring effekter av skolprestation på psykisk hälsa, och av effekter av psykisk hälsa på skolprestation. forskning har visat på samband mellan skolmisslyckande och psykisk ohälsa, men det finns flera tänkbara förklaringar av vad som ligger bakom dessa samband. En möjlig förklaring kan vara att skolmisslyckande leder till psykisk ohälsa; en annan kan vara att psykisk ohälsa leder till skolmisslyckande; och åter en annan kan vara att både skolmisslyckande och psykisk ohälsa orsakas av en gemensam bakomliggande faktor. Kartläggningen av forskningen hade visat på att det fanns ett relativt stort antal undersökningar som undersökte relationer mellan skolprestation och psykisk hälsa, så det bedömdes vara meningsfullt att genomföra en djupare analys i form av en så Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt kallad narrativ syntes, där resultat från olika studier relateras till varandra. Eftersom förutsättningarna för slutsatser om orsaksrelationer är bättre i undersökningar med longitudinell design än i många andra undersökningsuppläggningar valdes enbart sådana undersökningar ut. Vidare valdes undersökningar som bedömts ha hög relevans, och ytterligare ett krav var att studien skulle ha som syfte att studera relationer mellan skolprestation och psykisk hälsa. Dessa inklusionskriterier uppfylldes av 180 av de 471 undersökningar som ingick i fulltextgranskningen. För dessa 180 studier genomfördes ytterligare relevans- och kvalitetsbedömningar, och ett detaljerat dataextraktionsprotokoll fylldes i. Protokollet för varje studie fylldes i av en bedömare, men kontrollerades av ytterligare minst en bedömare. För att en studie skulle inkluderas i den narrativa syntesen krävdes att det skulle finnas en initialmätning av utfallsvariabeln, och att studien på grundval av informationen i dataextraktionen bedömdes ha hög relevans och hög kvalitet. Sammanlagt 51 undersökningar av de 180 uppfyllde dessa krav och utgjorde grund för den narrativa syntesen. Syntesen består av två huvuddelar. I den ena behandlas effekter av skolprestation på psykisk hälsa, och där undersökningarna huvudsakligen grupperats efter olika nivåer inom utbildningssystemet. I den andra delen behandlas effekter av psykisk hälsa på skolprestation, och i denna del är undersökningarna grupperade efter olika aspekter på psykisk hälsa. En huvudslutsats är att skolprestation och psykisk hälsa påverkar varandra ömsesidigt. Den narrativa syntesen ger också underlag för en lång rad mer konkreta slutsatser vilka sammanfattas nedan. På grundval dels av kartläggningen av forskning om skola, lärande och psykisk hälsa, dels av de två fördjupade översikterna kan följande slutsatser dras: Omfattningen av forskning som undersöker relationerna mellan olika aspekter av skola och psykisk hälsa är begränsad och i synnerhet gäller detta forskning som undersöker organisationsfaktorer och undervisningsfaktorer, aktiviteter, läroplaners utformning, resurser, specialpedagogiskt stöd, och olika former av betyg och bedömning. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Tidiga svårigheter i skolan och i synnerhet läs- och skrivsvårigheter orsakar internaliserande och externaliserande psykiska problem. Svårigheter i skola och psykiska problem tenderar att vara stabila . Skolrelaterade hälsoproblem tenderar att minska när eleverna börjar på gymnasiet och får tillgång till nya områden av aktiviteter, roller och valmöjligheter. Att genomföra stora ansträngningar utan att detta leder till resultat är relaterat till utvecklingen av depression. Problem i skolan med skolresultat och prestationer orsakar internaliserande symptom för flickor under tonåren. Det finns samband mellan olika typer av psykiska problem och de är också relaterade till ett brett spektrum av somatiska och psykosomatiska symptom. Internaliserande och externaliserande psykiska problem har negativa effekter på skolprestationer genom mekanismer som är delvis ålders- och genusspecifika. Kompetenser och prestationer i skolan är relaterade till psykisk hälsa. Goda resultat i skolan har en positiv effekt på självuppfattning. En god självuppfattning bidrar inte direkt till bättre resultat, men andra faktorer som är relaterade till självuppfattning (motivation och upplevd inre/yttre kontroll) påverkar lärande och resultat. Relationer med klasskamrater och lärare bidrar till processer som kopplar skolmisslyckande till psykisk ohälsa. Relationer med kamrater och lärare kan också skydda mot utvecklingen av psykiska problem. Jämförelser med klasskamrater påverkar självuppfattningen, med effekter som varierar beroende på gruppsammansättning och typ av skola. Implikationer av översiktens resultat för utformningen av det svenska skolsystemet diskuteras. Betydelsen av tidiga skolsvårigheter och upplevda misslyckanden för barnens hälsa gör det viktigt att upprätthålla en förskola av hög kvalité i alla kommuner och bostadsområden och att Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt motverka tendenserna mot en ökad variation av den pedagogiska kvaliteten i förskola, vilket har uppmärksammats i nationella utvärderingar. Det är viktigt att förskolan bidrar till att utveckla och stimulera barnens sociala, språkliga och kognitiva färdigheter och kompetenser, i syfte att förebygga framtida skolsvårigheter, men det är också viktigt att inte redan i förskolan introducera synsätt, aktiviteter och bedömningar som medverkar till att synliggöra vad som uppfattas som brister hos barnen. Förskoleklassen är en skolform som introducerades , som mellan förskolan och skola. Denna organisatoriska lösning innebär för barnen flera byten mellan olika pedagogiska verksamheter och personal . Med tanke på den betydelse som tidiga upplevda skolsvårigheter har för barnens fortsätta skolgång och för deras välbefinnande, är det viktigt att utvärdera och studera hur övergången mellan förskola, förskoleklass och skola organiseras i kommunerna och hur den fungerar för eleverna. kan det vara viktigt att undvika att elever upplever skolmisslyckanden. Möjliga insatser i detta syfte kan vara färre elever i de lägre årskurser, säkerställd hög kompetens kring läsinlärning och matematik för lärare, samt god tillgång till lärarresurser och specialpedagogiskt stöd . Det är viktigt att organisera det specialpedagogiska stödet på sätt som inte upplevs som stigmatiserande av eleverna. Det är också viktigt att de individuella utvecklingsplanerna utformas på ett sådant sätt att de ger reella möjligheter för en positiv utveckling av skolprestationerna, och inte helt lämnar över ansvaret för detta till eleven och föräldrarna. Betygen i slutet av och betygen i gymnasieskola behöver utformas på ett sätt som inte innebär underkännande av eleven, med de allvarliga konsekvenser för elevernas fortsatta yrkes- och utbildningssituation som detta kan medföra. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 3.3Identifiering av artiklar relevanta för frågor om jämställdhet Titel, abstrakt och fulltext från artiklarna som inkluderades under den första kartläggningen (N=471) granskades med tillägg av nya koder utifrån de specifika frågeställningarna av denna rapport. Kategorierna i protokollet baserades på de tidigare använda, men anpassades efter de aktuella frågorna. Koderna registrerades i databasen i Refworks. Referenserna inkluderades i kartläggningen om de behandlade någon aspekt av psykisk hälsa/ohälsa eller någon aspekt av skola och behandlade frågor om skillnader och likheter mellan pojkar och flickor i dessa avseenden. Genomgången identifierade 86 artiklar som preliminärt kunde vara intressanta för denna översikt. Referenserna grupperades enligt följande: Psykisk hälsa: symptom av depression, oro, psykosomatiska symptom, det vill säga det som ofta betecknas som internaliserande symptom (N= 41 referenser); Psykisk hälsa: problem med uppmärksamhet, aggressivitet, impulsivitet, anti-socialt beteende och uppförandestörning. Dessa aspekter betecknas ofta som externaliserande symptom (N= 28);