sou · GYB341 · 2010-06-22 00:00:00 — I andra stycket anges att kompensationstillägg ska beräknas för år efter en räntesats som motsvarar referensräntan enligt 9 § räntelagen med ett tillägg av . Därmed uppgår räntesatsen för kompensationstillägg till samma nivå som s.k. avkastningsränta (jfr 2 och 5 §§ räntelagen). Hänvisningen till referensräntan enligt räntelagen avser enbart frågan om räntenivån och innebär inte att räntelagens bestämmelser i övrigt blir tillämpliga vid beräkning av kompensationstillägg. Paragrafen innehåller regler om vilken tid som ska ligga till grund för beräkning av kompensationstillägg. I första stycket uttrycks huvudregeln för beräkningen. Enligt denna ska kompensationstillägg beräknas från den dag som följer av 4–6 §§. Här avses den dag som enligt 4–6 §§ infaller 30 eller från utgången av den kalendermånad som förmånen hänför sig till alternativt 30 eller från den dag som ansökan inkom till den handläggande myndigheten. Tillägget ska beräknas till och med den dag som utbetalning av förmånen sker. Andra stycket innehåller en särskild regel för de ärenden som överklagats hos domstol. Den tid som ska läggas till grund för beräkningen av kompensationstillägg utgörs i dessa fall av den sammanlagda tid under vilken ärendet handlagts av eller . Tid under vilken ärendet handlagts i domstol undantas således från beräkningen. Paragrafen anger hur kompensationstillägget ska avrundas. Paragrafen innehåller en katalog över bestämmelserna i 112 kap. Den har ändrats för att omfatta även den nya 8 §. Paragrafen innebär att och ges möjlighet att fatta beslut om kompensationstillägg genom automatiserad behandling. Förutsättningarna för att få tillämpa automatiserat förfarande överensstämmer med de förutsättningar som gäller för automatiserat förfarande enligt 112 kap. 6 och 7 §§. Paragrafen innehåller en katalog över bestämmelserna i 113 kap. Den har ändrats för att omfatta även den nya 41 §. Paragrafen innehåller regler om ändring, omprövning och överklagande av beslut om kompensationstillägg. Innebörden av paragrafen är att ett beslut om kompensationstillägg ändras, omprövas och överklagas i enlighet med de regler som gäller för den förmån som kompensationstillägget beräknats på. Det betyder exempelvis att även de särskilda bestämmelser som gäller i ärenden om allmän ålderspension enligt 22–36 §§ blir tillämpliga vid överklagande av ett beslut om kompensationstillägg som beräknats på en sådan förmån. 11.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken Paragrafen reglerar i vilken utsträckning bestämmelserna om kompensationstillägg är tillämpliga i fråga om upphävda författningar. Innebörden av paragrafen är att socialförsäkringsbalkens bestämmelser om kompensationstillägg blir tillämpliga även på förmåner som grundar sig på numera upphävda författningar. Exempel på förmåner som kan omfattas av tillägget är bl.a. förmåner enligt den upphävda lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring och lagen (1954:246) om krigsförsäkring för sjömän m.fl. Vissa av förmånerna som regleras i införandelagen har ersatts av sådana förmåner som avses i 108 a kap. 5 § socialförsäkringsbalken. I de fall en förmån i införandelagen numera motsvaras av en sådan förmån som avses i 108 a kap. 5 §, blir därför bestämmelsen om 90 dagars handläggningstid tillämplig på förmånen. 11.3Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Paragrafen innebär att kompensationstillägg undantas från skatt. Skattebefrielsen gäller även kompensationstillägg som beräknats på förmåner som regleras i andra författningar än socialförsäkringsbalken. 11.4Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1047) om sjuklön Paragrafen innebär att ersättning från för kostnader som arbetstagare har för läkarutlåtande enligt 14 § samt ersättning från vid tvist om sjuklön enligt 20 § denna lag omfattas av bestämmelserna om kompensationstillägg i socialförsäkringsbalken. 1972:5 med förslag till skadeståndslag m.m. Prop. 1975:102 med förslag till räntelag m.m. 1977/78:20 med förslag till ändrad organisation för besvärsprövning inom socialförsäkringen m.m. 1985/86:80 om ny förvaltningslag. 1989/ 90:42 om det allmännas ansvar enligt skadeståndslagen. 1993/94:100 med förslag till statsbudget för /94. 1995/96:208 Underhållsstöd till barn till särlevande föräldrar, m.m. 1997/98:44 Personuppgiftslag. 1997/98:151 Inkomstgrundad ålderspension, m.m. 2003/04:152 Anpassningar med anledning av en ny statlig myndighet för socialförsäkringens administration. 2008/09:200 Socialförsäkringsbalk. 2008/09:202 och dess verksamhet. 2008/09:213 Förtursförklaring i domstol. 2009/10:175 Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt. SOU 1974:28 Räntelag. SOU 1997:131 Lag om premiepension. Betänkande av premiereservutredning. SOU 2001:47 En handläggningslag – Förfarandet hos försäkringskassorna. Betänkande av Utredningen om en översyn av processuella regler inom socialförsäkringen, m.m. SOU 2007:75 Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. SOU 2008:10 21+12 En ny myndighet för tillsyn och effektivitetsgranskning av socialförsäkringen. Betänkande av Utredningen av tillsyn över försäkringsområdet. SOU 2009:6 Återkrav inom välfärdssystemet – Förslag till lagstiftning. SOU 2010:29 En ny förvaltningslag. betänkande 2001/02:SfU1 Anslag inom socialförsäkringsområdet (utgiftsområdena 10, 11 och 12). betänkande 2002/03:SfU1 Anslag inom socialförsäkringsområdet (utgiftsområdena 10, 11 och 12). betänkande 2003/04:SfU1 Anslag inom socialförsäkringsområdet (utgiftsområdena 10, 11 och 12). betänkande 2006/07:SfU6 Vissa regler om ränta i samband med återkrav. betänkande 2008/09:SfU1 Utgiftsområdena 10, 11 och 12 inom socialförsäkringsområdet. betänkande 2009/10:SfU11 Socialförsäkringsbalk. Centrala Studiestödet 2009 (2008-100-9846). Vägledning 2004:7 Version 5 (2009) och förvaltningslagen. Vägledning 2005:1 Version 6 (2009) Utbetalning av förmåner, bidrag och ersättningar. Vägledning 2005:2 Version 6 (2009) Fordringshantering hos . skrivelse Uppdrag om serviceåtagande (dnr 24524-2009). Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende Inspektionen för socialförsäkringen. Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende Domstolar. allmänna råd (RAR 2001:4) om omprövning och ändring enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring. Automatiska och maskinella beslut samt beslut som fattas med hjälp av maskinellt stöd inom socialförsäkringsadministrationen – En probleminventering med förslag till åtgärder. Socialförsäkringen i siffror 2009 (). bistånd kvartal 1–4, (Artikelnr 2010-3-14). Statskontorets slutrapport Den nya – i rätt riktning men långt kvar (2009:19). (S 2004:08) skrift Samtal om socialförsäkring Nr 1 – Vad är försäkring? 2005 (7218-6). Tandvårds- och läkemedelsförmånsverkets föreskrifter och allmänna råd (TLVFS 2008:1) om statligt tandvårdsstöd. (1986). Ersättning vid offentliga ingrepp 1. & Strömbäck, E. (2008). Skadeståndslagen – En kommentar. Tredje upplagan, juridik. & Warnling-Nerep, W. (2004). (2007). Mänskliga rättigheter i europeisk praxis – En kommentar till om de mänskliga rättigheterna. & , B. (2007). Förvaltningslagen – Med kommentarer. Ekonomisk kompensation vid lång En särskild utredare ska undersöka förutsättningarna för att införa en skyldighet för att ekonomiskt kompensera enskilda som har fått vänta på en utbetalning av ersättning . Utredaren ska analysera och utveckla de principiella och praktiska skäl som kan tala för och emot en sådan skyldighet. Utgångspunkten för utredarens arbete ska vara att föreslå ett regelsystem som innebär att ska vara skyldig att utge ekonomisk kompensation till försäkrade som fått vänta på en ersättning . Utredaren ska därvid analysera förutsättningarna för att införa en sådan ordning samt utarbeta ett heltäckande regelsystem för när i olika fall ska vara skyldig att betala sådan kompensation. Uppdraget ska redovisas . För den som felaktigt erhållit ersättning med för högt belopp från kan myndigheten enligt gällande regler besluta om återkrav av den felaktigt utbetalda ersättningen, vilket också kan leda till att den enskilde måste betala ränta på det felaktigt utbetalda beloppet. har inte någon motsvarande skyldighet gentemot den enskilde att betala någon ekonomisk kompensation för t.ex. försenade utbetalningar som är orsakade av en försenad, felaktig eller i övrigt bristande handläggning hos myndigheten. I 3 kap. 2 § skadeståndslagen (1972:207) finns bestämmelser om statens skadeståndsansvar vid skada som vållas genom fel eller försummelse i myndighetsutövning som staten svarar för. Om en myndighet t.ex. underlåter att inom rimlig tid ta ställning i ett ärende kan det vara fråga om en skadeståndsgrundande försummelse. Vilken tid som är rimlig i ett enskilt fall måste avgöras utifrån omständigheterna i varje enskilt fall. Den som anser sig ha drabbats av en skada och därmed har ett anspråk på skadestånd på grund av att en statlig myndighet har fattat ett felaktigt beslut eller underlåtit att fatta beslut kan då rikta sitt krav till Justitiekanslern. Andra skadeståndsanspråk mot staten handläggs av den centrala förvaltningsmyndighet inom vars verksamhetsområde skadan inträffat. Långa handläggningstider kan i vissa fall vara ett brott mot den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (). Regeringen har uppdragit åt en särskild utredare att analysera i vilka fall staten är skyldig att ekonomiskt ersätta den som drabbas av en sådan överträdelse samt överväga hur en lagreglering på området bör utformas (Ju 2009:08). kom ett förhållandevis stort antal klagomål in till som gällde långa handläggningstider hos i enskilda ärenden. Därefter har det bland annat i den allmänna debatten framförts kritik mot att inte har någon skyldighet gentemot den enskilde att t.ex. betala ränta på försenade utbetalningar. Regeringen anser att det är angeläget att utreda förutsättningarna för att införa en skyldighet för att betala någon form av ekonomisk kompensation till enskilda som står utan försörjning, till följd av t.ex. en utdragen handläggning. Utredaren ska undersöka förutsättningarna för att införa en skyldighet för att ekonomiskt kompensera enskilda som har fått vänta på en utbetalning av ersättning under en oacceptabelt . Utredaren ska analysera och utveckla de principiella och praktiska skäl som kan tala för och emot att ska kunna kompensera den enskilde ekonomiskt. En avgörande fråga vid utformningen av ett regelsystem för att ge ekonomisk kompensation till försäkrade är vilka omständigheter som ska ligga till grund för och därmed utlösa skyldigheten för att ge ersättning. Det torde vara mycket sällsynt att själva utbetalningen av en ersättning är försenad. I stället är det längden på den handläggningstid som föregår beslutet om ersättning som i vissa fall kan uppfattas som oacceptabelt lång. kan t.ex. en så kallad försenad utbetalning från egentligen bero på att ett underlag som begärts in av , och som är nödvändigt för att kunna ta ställning i sakfrågan, inte inkommit . I sådana fall kan handläggningen ha fördröjts av den försäkrade själv eller någon annan person. Handläggningen kan också ha fördröjts av att en ansökan varit ofullständig och att en komplettering som begärts av har dröjt. Utredaren ska därför även pröva om ersättning ska kunna utgå om det tar orimligt för att begära kompletteringar av en ofullständig ansökan. Handläggningstiden är emellertid också beroende av ett ärendes komplexitet. Ärenden som rör vissa förmåner tar normalt att handlägga än andra förmåner. En utdragen handläggning kan dessutom bero på en kombination av faktorer. Frågan om när skyldigheten att ge ekonomisk kompensation bör uppkomma och därmed även från vilken tidpunkt sådan ersättning ska börja löpa, är en avgörande fråga för utredaren att ta ställning till. Det finns inte heller alltid en absolut rätt för den enskilde att erhålla en förmån, t.ex. rehabiliteringsersättning, vilket innebär att det kan föreligga stora svårigheter att fastställa en given tidpunkt för när en sådan förmån eventuellt bör utges. Utredaren ska därför göra en analys av om det är möjligt att fastställa vilka handläggningstider som i normala fall kan vara acceptabla för olika slags ärenden. Dessutom ska utredaren analysera om det är lämpligt att låta orsaken till en utdragen handläggningstid i det enskilda ärendet inverka på rätten till ekonomisk kompensation. En utgångspunkt för utredarens förslag i dessa avseenden ska vara förvaltningslagens (1986:223) regler, t.ex. 7 § nämnda lag, om allmänna krav på handläggning av ärenden. Dessutom ska beaktas att det inom delar av socialförsäkringslagstiftningen, bl.a. i lagen (1962:381) om allmän försäkring, förekommer bestämmelser som föreskriver särskilda utredningsåtgärder för vissa förmåner. Även olika beslut om långa handläggningstider, bör i detta sammanhang utgöra en utgångspunkt för utredarens förslag. En eventuell skyldighet att betala ekonomisk kompensation får inte inverka på det skadeståndsansvar som staten har enligt skadeståndslagen och som skulle kunna bli tillämpligt vid långsam handläggning. Regelsystemet bör alltså inte utformas utifrån skadeståndsrättsliga principer utan snarare bygga på en beräkningsgrund liknande ränta. Utgångspunkten för utredarens arbete ska vara att föreslå ett regelsystem som innebär att ska vara skyldig att utge ekonomisk kompensation till försäkrade som fått vänta på en ersättning . Utredaren ska därvid analysera förutsättningarna för att införa en sådan ordning samt utarbeta ett heltäckande regelsystem för när i olika fall ska vara skyldig att betala sådan kompensation. Utredaren ska särskilt eftersträva att detta regelsystem är förenligt med de lagregler och grundläggande principer som gäller för återbetalning från den offentliga förvaltningen. Utredarens förslag ska även vara så utformat att tillämpningen av regelverket i enskilda ärenden kännetecknas av likformighet och rättssäkerhet. Höga krav måste också ställas på att systemet är överblickbart och begripligt för den enskilde. Utifrån de regler och administrativa rutiner som utredaren föreslår ska en redovisning göras av de kostnader som bedöms uppkomma för , den enskilde och staten i övrigt. I uppdraget ingår att särskild hänsyn till detta tas redan vid utformningen av förslagen, så att kostnaderna så långt som möjligt hålls nere. Utredaren bör också överväga hur en eventuell ekonomisk kompensation från ska behandlas när vissa inkomstberoende socialförsäkringsförmåner, t.ex. bostadsstöd, ska beviljas. Utredaren ska vidare analysera behovet av, samt föreslå särskilda regler, som kan krävas för t.ex. retroaktiva utbetalningar, kvittning mot försäkrads återbetalningsskyldighet eller skyldighet att betala ränta och skattefrågor. Utredaren ska noga redovisa praktiskt genomförbara lösningar för hur de administrativa system, som kommer att krävas för att genomföra förslagen, bör utformas. Utredaren ska i sitt arbete särskilt eftersträva att detta så långt som möjligt utmärks av enkelhet och tydlighet. I de fall särskilda regler föreslås ska en analys därför också göras om vilka eventuella extra kostnader, för bland annat administration, som sådana förslag bedöms få. Utredaren ska även överväga hur en ekonomisk kompensation på ett ändamålsenligt sätt kan finansieras, t.ex. i syfte att skapa incitament för att handlägga ärenden skyndsamt. Vidare ska reglerna utformas på ett sammanhållet sätt så att de kan läggas samman i en gemensam författning för socialförsäkringen. Utredaren ska vidare i sitt arbete ta del av de internationella erfarenheter och idéer som finns i den nu aktuella frågan och särskilt beakta EG-rättsliga aspekter. I uppdraget ingår även sådana ersättningar som kommer att föras över från till den nya . Utredaren ska lämna de förslag till författningsändringar som behövs samt analysera och föreslå de särskilda övergångsbestämmelser som kan krävas. Till utredningen ska representanter för knytas för att biträda kommittén i sitt arbete. Utredaren ska samråda med utredningen angående statens skadeståndsansvar vid överträdelser av (Ju 2009:08) samt med övriga berörda myndigheter och organisationer. Uppdraget ska redovisas . 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. 8.En myndighet för havs- och vattenmiljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flyktingmottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinationsprogram. 40.Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas. 41.Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas. En mer flexibel utrikesrepresentation. Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Första hjälpen i psykisk hälsa. Ny ordning för nationella vaccinationsprogram. Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. En reformerad budgetlag. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Skolgång för alla barn. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. Svensk forskning om jämställdhet och skola. Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. Bättre marknad för tjänstehundar. Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 – utmaningar för slutförvarsprogrammet. En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] Prissatt vatten? Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. för nyanlända utanför flyktingmottandet. Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. Flyttningsbidrag och unionsrätten.