sou · GYB367 · 2010-10-20 00:00:00 — För det fall regler- ingen i denna lag avviker från skollagen har emellertid denna lags bestämmelser företräde framför skollagens bestämmelser för deltagande kommuner, huvudmän, skolor och elever. 4 § I försöksverksamheten får barn, förutom att börja skolan på höstterminen det kalenderår barnet fyller , på vårdnadshavares begäran, börja skolan 1.på höstterminen det kalenderår barnet fyller , 2.på vårterminen det kalenderår barnet fyller , eller 3.på vårterminen det kalenderår barnet fyller . Endast barn som är bosatta i samma kommun som den deltagande skolan och som har gått i förskola eller förskoleklass får börja skolan än höstterminen det kalenderår barnet fyller . Möjligheten till uppskjuten skolplikt enligt 7 kap. 10 § andra stycket skollagen (2010:800) kvarstår. Paragrafen utgör ett avsteg från 7 kap. 10 § första stycket skollagen. Paragrafens första stycke beskriver lagens innebörd av flexibel skolstart. Ett barn kan med anledning av en försöksverksamhet med flexibel skolstart således börja skolan vid, förutom det reguljära skolstartstillfället på höstterminen det kalenderår eleven fyller , tre tillfällen. Dessa tillfällen infaller dels ett läsår före reguljär skolstart, dels en termin före reguljär skolstart och dels en termin efter reguljär skolstart. Skälen till antalet skolstarter och hur skolstartstillfällena fördelas redovisas i avsnitt 8.2.3. Ett barn kan även utan en försöksverksamhet börja skolan på höstterminen det kalenderår barnet fyller . Om barnet väljer sådan start på en skola som deltar i försöksverksamheten ingår emellertid barnet i försöksverksamheten, under förutsättning att kraven i andra stycket är uppfyllda. Om förutsättningarna i andra stycket inte är uppfyllda ingår barnet inte i försöksverksamheten. Paragrafen klargör att även barn som inte har valt en annan skolstartstidpunkt än det reguljära skolstartstillfället, men som går i en skola som deltar i försöket, ingår i försöksverksamheten. Det är barnets vårdnadshavare som avgör barnet ska börja skolan. Skälen för detta redovisas i avsnitt 8.4.2. Barnets vårdnadshavare har att ta ställning till skolstartstidpunkten utifrån information om försöksverksamheten samt efter samtal med personal i förskola och/eller förskoleklass. Samtalet med personalen bedöms vara av stor betydelse för vårdnadshavares ställningstagande. Därför uppställs i andra stycket ett krav på att barn som ska börja skolan än den reguljära starten ska ha gått i förskola och/eller förskoleklass. Endast barn bosatta i samma kommun som en i försöks- verksamheten deltagande skola kan börja än vid det reguljära skolstartstillfället. Motivet är att bestämmelserna i denna lag endast kan omfatta kommuner som deltar i försöks- verksamheten. Begränsningen medför att endast kommuner som deltar i försöksverksamheten kan beröras när en elev skjuter upp skolplikten en termin (se 5 §) och omfattas av regleringen av hemkommunernas utökade ansvar för elevernas utbildning (se 7 §). I avsnitt 9.2.2 återfinns ytterligare resonemang kring bosättnings- begränsningen. I paragrafens tredje stycke klargörs att ett barns möjlighet att få börja fullgöra skolplikten kvarstår, även om barnet ska gå i en av de skolor som deltar i försöksverksamheten. För dessa fall krävs emellertid alltjämt att särskilda skäl för den uppskjutna skolstarten föreligger och att frågan prövas av hemkommunen. Detta skolstartstillfälle ingår dock inte i försöksverksamheten, vilket framgår av paragrafens första stycke. 5 § Barn som med anledning av försöksverksamheten börjar skolan på vårterminen det kalenderår barnet fyller börjar fullgöra skolplikten först på vårterminen det kalenderår barnet fyller . Beslut att ett barn ska börja skolan på vårterminen det kalenderår barnet fyller fattas av barnets vårdnadshavare. För att skolplikten ska bli uppskjuten i enlighet med första stycket ska vårdnadshavares beslut om att barnet börjar skolan på vår- terminen det kalenderår barnet fyller registreras då inskrivning av barnet ska ske enligt 6 kap. 1 § första stycket grundskoleförordningen (1994:1194). Paragrafen utgör ett avsteg från 7 kap. 10 § andra stycket skollagen. Paragrafens första stycke reglerar skolpliktens inträde för det barn som med anledning av försöksverksamheten börjar skolan en termin senare än den reguljära skolstarten. Enligt bestämmelsen skjuter detta barn även upp skolpliktens inträde en termin. kommer således att börja fullgöra skolplikten vid vårterminens start det kalenderår barnet fyller . Skolplikten för detta barn kommer enligt huvudregeln 7 kap. 12 § skollagen att upphöra vid utgången av vårterminen det nionde skolåret, dvs. Detta gäller emellertid endast om eleven har gått ut den högsta årskursen. Om eleven inte har gått ut den högsta årskursen kommer skolplikten att förlängas (se 7 kap. 13 § skollagen). Av de elever som börjar skolan en termin senare än den reguljära skolstarten kommer sannolikt flertalet att hänföras till en lägre årskurs och därmed få både en förlängd skolpliktstid och skolgång. I enlighet med 7 kap. 14 § skollagen kan skolplikten emellertid upphöra under det tillkommande skolåret, under förutsättning att eleven har uppnått det gällande kunskapskravet. Detta innebär att en elev som börjar en termin senare än den reguljära skolstarten kommer att gå i skolan och . Det ska betonas att elever som inte har slutfört den högsta årskursen alltid har rätt att göra det, även om skolplikten skulle ha upphört (7 kap. 15 § skollagen). Bakgrunden till regleringen av skolpliktens inträde samt resonemang avseende skolpliktens upphörande återfinns i avsnitten 9.1.1 och 9.1.3. En redogörelse för hur genomströmningen i utbildningssystemet kan komma att påverkas av flexibel skolstart återfinns i avsnitt 8.3.3. I andra stycket anges att det är barnets vårdnadshavare som beslutar att barnets skolstart ska uppskjutas en termin. Vård- nadshavares beslut om att skjuta upp barnets skolstart medför att barnet börjar fullgöra skolplikten . Eftersom vårdnadshavarens val ska vara styrande saknas behov av över- klagandemöjlighet. Vårdnadshavarens beslut att med anledning av en försöksverksamhet skjuta upp barnets skolplikt kan således inte överklagas. För att skolplikten inte ska inträda vid ingången av höstterminen det kalenderår barnet fyller , anges i tredje stycket att vårdnadshavares beslut om att skjuta upp barnets skolplikt i förväg ska registreras vid den inskrivning som sker på vårterminen det kalenderår barnet fyller . Barn som senarelägger starten av fullgörandet av skolplikten har i enlighet med 9 kap. 4 § första stycket skollagen rätt till utbildning i förskoleklass fram till att barnet börjar . 6 § Barn som med anledning av försöksverksamheten börjar skolan på vårterminen det kalenderår barnet fyller ska jämställas med skolpliktiga barn i fråga om rätten att börja skolan. Paragrafen innebär, i förhållande till 7 kap. 11 § skollagen en utvidgning av vilka barn som ska jämställas med skolpliktiga barn i fråga om rätten att börja skolan. Det barn som med anledning av försöksverksamheten börjar skolan på höstterminen det kalenderår det fyller jämställs redan av skollagens reglering med skolpliktiga barn i fråga om rätten att börja skolan (se 7 kap. 11 § skollagen). Den föreslagna bestämmelsen klargör att denna rättighet även omfattar det barn som, med anledning av försöksverksamheten, börjar skolan på vårterminen det kalenderår barnet fyller . Barnet jämställs med skolpliktiga barn emellertid endast i fråga om rätten att börja skolan. Barnet börjar däremot inte att fullgöra skolplikten i samband med att det börjar sin skolgång. För ett barn som tidigarelägger skolstarten inträder skolplikten i enlighet med 7 kap. 10 § skollagen på höstterminen det kalenderår barnet fyller . Detta innebär att barn som med anledning av försöksverksamheten har börjat tidigare, kommer att ha gått en eller två terminer då skolplikten inträder. Detta medför att barn som tidigarelägger sin skolstart kan komma att ha gått i skolan innan skolplikten upphör enligt huvudregeln i 7 kap. 12 § skollagen. Om ett barn som börjar skolan på höstterminen det kalenderår det fyller , dvs. två terminer före skolpliktens inträde, hänförs till den årskurs barnet har börjat i, i stället för till den årskurs barnet skulle ha tillhört med en reguljär skolstart, samt uppnår de gällande kunskapskraven , kommer barnets skolplikt att upphöra i enlighet med 7 kap. 14 § skollagen. Barnets skolgång blir under dessa förutsättningar . För ett barn som börjar på vårterminen det kalenderår barnet fyller , dvs. en termin före skolpliktens inträde, är utgångspunkten att barnets skolplikt kommer att upphöra . Om ett sådant barn vid inordnandet i reguljära klasser hänförs till en lägre årskurs kommer skolpliktens upp- hörande att sammanfalla med skolgångens avslutande. Om barnet i stället hänförs till den årskurs barnet har börjat i, kommer barnet i normalfallet att ha gått ut högsta årskursen . En sådan elevs skolplikt kan, under förutsättning att gällande kunskapskrav har uppnåtts, upphöra i enlighet med 7 kap. 14 § skollagen. Skolgången för de barn som tidigarelägger skolstarten kan således variera till . regleringen beskrivs i avsnitten 9.1.1 och 9.1.2. En redovisning av genomströmningen i utbildningssystemet görs i avsnitt 8.3.3. 7 § Hemkommunen ska ha ansvar för att alla elever som deltar i försöksverksamheten får föreskriven utbildning. Paragrafen innebär en utvidgning av hemkommunens ansvar i förhållande till 7 kap. 21 § skollagen. Hemkommunen har enligt skollagen inte något ansvar för att icke skolpliktiga barn i en fristående skola får föreskriven utbildning. Enligt den nya bestämmelsen ansvarar hemkommunen emellertid även för att denna grupp av elever får föreskriven utbildning. Detta innebär att hemkommunen också ansvarar för att de barn som med anledning av försöksverksamheten tidigarelägger sin skolstart i en fristående skola får föreskriven utbildning. Eftersom barn som är bosatta i en annan kommun än de deltagande skolorna inte får börja än den reguljära skolstartstidpunkten, kan endast de kommuner som valt att ansöka om deltagande komma att omfattas av det utökade ansvaret. Motivet till hemkommunens utökade ansvar och bosättningsbegränsningen utvecklas i avsnitt 9.2.2. Mot bakgrund av att deltagande i försöksverksamheten bygger på frivillighet saknas skäl att tillåta kommunen tillgripa tvångs- medel gentemot vårdnadshavare till ett barn med tidigarelagd skolstart, som inte fullgör sin skolgång. Om barnet har ogiltig frånvaro i betydande grad kommer detta rimligtvis i stället att leda till att barnet, vid inordnandet i reguljära klasser, hänförs till en lägre årskurs alternativt att barnets skolplikt (och skolgång) förlängs. Med hemkommun avses här detsamma som i skollagen (se 29 kap. 6 § skollagen), dvs. med hemkommun avses i de allra flesta fall den kommun eleven är folkbokförd i. 8 § När en elev börjar eller slutar vid en fristående skola som deltar i försöksverksamheten ska huvudmannen lämna uppgift om detta till hemkommunen. Paragrafen innebär en utvidgning av den informationsskyldighet som de enskilda huvudmännen har enligt 7 kap. 22 § andra stycket skollagen. För att hemkommunen ska kunna fullfölja sin skyldighet att ansvara för att alla elever i en försöksverksamhet får föreskriven utbildning, dvs. att ansvara även för de elever som går i en fristående skola och som inte är skolpliktiga, behöver de enskilda huvudmännens informationsskyldighet omfatta även de elever som ännu inte är skolpliktiga. Bakgrunden till bestämmelsen utvecklas i avsnitt 9.2.2. 9 § Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får för skolor som deltar i försöksverksamheten meddela föreskrifter om undantag från bestämmelserna i 10 kap. 3 § första stycket och 5 § skollagen (2010:800) samt från skyldigheten att tillämpa föreskrifterna om antalet timmar för ämnen och ämnesgrupper (timplanen) i bilaga 1 till skollagen. Paragrafen innebär att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan meddela föreskrifter om undantag från skollagens bestämmelser om antal årskurser och hur utbildningen ska bedrivas samt om garanterad total undervisningstid. Bemyndigandet omfattar även att meddela föreskrifter om undan- tag från skyldigheten att tillämpa timplanen. Undantagen får dock endast gälla de grundskolor som deltar i försöksverksamheten. Det föreslagna bemyndigandet går utöver vad som följer av 29 kap. 22– 23 §§ skollagen samt är endast avsett för den föreslagna försöksverksamheten, se avsnitt 9.2.3. 10 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ledning och samordning av försöks- verksamheten, fortbildning för berörda lärare samt om uppföljning och utvärdering av försöksverksamheten. Paragrafen innebär ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att närmare meddela de föreskrifter som behövs för att försöksverksamheten ska kunna genomföras och utvärderas. Sådana föreskrifter kan, förutom upp- följning och utvärdering, avse ansökningsförfarandet, urvalet av vilka kommuner och skolor som ska få delta, villkor för deltagande, åtaganden för de kommuner och huvudmän som deltar i försöks- verksamheten samt lärarfortbildningsinsatser och medverkan i sådan fortbildning. Behoven av reglering genom föreskrifter framgår av kapitlen 7 och 8. Denna lag träder i kraft och tillämpas från den tidpunkt regeringen bestämmer. 14.2Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 8 a § Sekretess gäller hos för uppgift i den uppföljning och utvärdering som anges i 11 § förordning (2011:xxx) om försöksverksamhet med flexibel skolstart i , om det kan antas att någon enskild person eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . De uppgifter som använder i uppföljningen och utvärderingen av försöksverksamheten kommer i stor omfattning att vara inhämtade från olika register samt i övrigt att vara lämnade frivilligt och med informerat samtycke till att användas för just uppföljning och utvärdering. Avsikten är att uppgifterna, när de återges i uppföljningen och utvärderingen, ska vara anonymiserade. På grund av de skäl som redogörs för i avsnitt 12.3, bl.a. risken för bakvägsidentifiering, finns det emellertid anledning att kunna sekretessbelägga uppgifter i uppföljning och utvärder- ing av försöksverksamheten. Sekretess ska gälla om det kan antas att någon enskild eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. Det är som prövar om utlämnande får ske (se 6 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen [2009:400]). Sekretess bör som regel inte hindra att uppgifterna lämnas till annan för forskningsändamål, i vart fall inte om forskningen utförs av en annan myndighet. I avsnitten 12.2 och 12.3 redovisas när över- föring av sekretess kan ske. Om bedömer att det finns en risk för att en enskild eller någon närstående till denne lider men om uppgiften lämnas ut, finns det ändå en möjlighet att lämna ut uppgiften. Detta kan ske genom att ett förbehåll, som inskränker mottagarens rätt att lämna uppgiften vidare, görs i samband med att uppgiften lämnas ut (se 10 kap. 14 § offentlighets- och sekretesslagen). I kapitel 12 återfinns ytterligare resonemang om försöks- verksamhetens konsekvenser för den personliga integriteten och behovet av sekretess. Med hänsyn till att uppgifterna i stor omfattning rör barn och till att uppgifterna bör samlas in och analyseras i ett longitudinellt perspektiv är tiden för möjlig sekretess bestämd till högst . 9 § Den tystnadsplikt som följer av 8 och 8 a §§ och den tystnadsplikt som följer av ett förbehåll som gjorts med stöd av 7 § andra meningen inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrandefrihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter. Den tystnadsplikt som följer av 2 § inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter, när det är fråga om uppgift om annat än verkställighet av beslut om vård utan samtycke. Ändringen i paragrafens första stycke är en följd av att paragrafen även omfattar tystnadsplikt för uppgifter i uppföljning och utvärdering av försöksverksamheten. En uppgift för vilken sekretess gäller får inte röjas för vare sig enskilda eller för andra myndigheter (se 8 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen). Ett förbud att röja en uppgift gäller för myndigheter och för personer som fått kännedom om uppgiften genom att delta i en myndighets verksamhet genom anställning eller uppdrag hos myndigheten, genom tjänsteplikt eller på annat liknande sätt (jfr 2 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen). Denna lag träder i kraft och tillämpas från den tidpunkt regeringen bestämmer. Betänkande 2005/06:UbU14 . , , , , , , (2010). Den svenska utbildningspolitikens arbets- marknadseffekter: vad säger forskningen? IFAU, Rapport 2010:13. , , & (2009). Personuppgifter i forskningen – vilka regler gäller? pul-forskning.pdf (). , , Dearden, & Meghir, (2007). When You Are : The Impact of Date of on Child Cognitive Outcomes in . , , Dearden, & Meghir, (2010). When You Are : The Impact of Date of on Educational Outcomes in . dies, Working Paper W10/06. kommun (2003). Ansökan om försöksverksamhet med flexibel skolstart. Skrivelse inkommen till Utbildningsdeparte- mentet. Dnr U2003/3788/S. En reformerad gymnasieskola. Flexibel skolstart i . Sekretess för uppgifter i skolväsendet och vissa andra skolformer och verksamheter. Utan timplan – med oförändrat uppdrag. ESV (2001). ESV (2006). Effektutvärdering – Att välja upplägg. och rådets direktiv (EG) nr. 46/95 av om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (Celexnr. Europeiska gemenskapernas kommission (2007). Om uppföljningen av arbetsprogrammet för ett bättre genomförande av dataskydds- direktivet. Meddelande från kommissionen till Europaparla- mentet och rådet av . http://eur- lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2007:0087 :FIN:SV:PDF (). Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, upprättad i . Konventionen trädde i kraft . FN:s internationella konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Konventionen trädde i kraft . FN:s konvention om barnets rättigheter. Antagen av FN:s gene- ralförsamling . Folkeskoleloven LBK nr 593 af 24/06/2009. , , (2008). Är det bättre att börja skolan tidigare? Ekonomisk Debatt 36(2), s. 17–32. Förordning (1992:1083) om viss uppgiftsskyldighet för skolhu- vudmännen inom det offentliga skolväsendet m.m. Förordning (1996:1206) om fristående skolor och viss enskild verksamhet inom skolområdet. Förordning (2001:100) om den officiella statistiken. Förordning (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. Förordning (2009:1214) med instruktion för . Förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 1998:16) om läroplan för förskolan, utfärdad , U2010/4442/S. Germenten, , Frøydis (2004). Fleksibel skolestart – muligheter og dilemmaer. Synteserapport fra evaluering av Flek- sibel skolestart for 6-åringer i –2004. Reporting how your child is doing. chievement/NationalStandards/ReportingHowChildDoing.aspx (). , Bo (1997). Flexibel skolstart en reform för barnens och lan- dets bästa. (FiF-avhandling; 11/97). INCA (Frameworks Internet Archive). INCA (Frameworks Internet Archive). Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet (1996). Reform 97 er grunnskolereformen. Den nye grunnskolen. Veiledninger og brosjyrer, 14.11.1996. brundtland-iii/kuf/veiledninger/1996/reform-97-dette-er- grunnskolereformen.html?id=87403 (). Kommittéförordning (1998:1474). Kunnskapsdepartementet (2006). Informasjon til elever og foresatte: Hva er nytt i grunnskole og videregående opp- læring fra høsten 2006? Brosjyrer ftet/Kunnskapsloftet_brosjyre/Kunnskapsloftet2006.pdf (2010- 04-09). Lag (2001:99) om den officiella statistiken. (2008). – en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27). Dnr 122/08. Läroplanen för förskolan. Texten i Lpfö 98 är baserad på SKOLFS 1998:16. Ändring införd t.o.m. SKOLFS 2006:22. Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fri- tidshemmet. Texten i Lpo 94 är baserad på SKOLFS Ändring införd t.o.m. SKOLFS 2006:23. (2003). Dispensansökan avseende flexibel skolstart. Skri- velse inkommen till . Dnr U2003/1320/S. I første rekke. Forsterket kvalitet i en grunnopplæring for alle. : Statens forvaltningstjeneste Informasjonsforvalt- ning. Offentlighets- och sekretesslag (2009:400). (Lov om grunnskolen og den vidaregåande opplæringa.) kommune (2007). Fleksibel skolestart i Osloskolen. Rapport- sammendrag pr. mai 2007 fra 13 grunnskoler med barnetrinn. , (1995). Flexibel skolstart för 6-åringar. : Stu- dentlitteratur. Proposition 1985/86:10. Proposition 1990/91:115. Om vissa skollagsfrågor m.m. Proposition 1992/93:230. Valfrihet i skolan. Proposition 1995/96:206. Proposition 1997/98:6. Förskoleklass och andra skollagsfrågor. Proposition 2008/09:199. Högre krav och kvalitet i den nya gymna- sieskolan. Proposition 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Regeringsbeslut /4414/S. Uppdrag till att utreda konsekvenser av flexibel skolstart under läsåret i . Riksdagsskrivelse 2005/06:241. Rindarøy, (2006). Barn av regnbuen. En evaluering av tipasset skolestart i . Masteroppgave i pedagogikk med specialisering i skoleutvikling. teknisk-naturvitenskap- lige universitet, NTU. , (2009). Primary Curriculum: Final Report. mary_curriculum_Report.pdf (). SCB () (2003). Samkörning av mikrodata inom och mellan Statistikansvariga myndigheter. ent/Samkorning_mikrodata.pdf (). , (2002). School Starting : European Policy and Recent Resarch. Paper presented at the LGA Seminar When should our children start school? : Paper presented at the LGA Seminar 1 Nov. Skolestartsudvalg (2006). En god skolestart. Et samlet læringsforløb for dagtilbud, indskoling og fritidsordning. Skolestartsudvalget, sagsnr. Allmänna råd om rutiner för utredning och beslut om mottagande i den obligatoriska särskolan. Allmänna råd och kommentarer. Kvalitet i för- skolan. Allmänna råd och kommentarer. Kvalitet i fritids- hem. Skolinspektionen (2008). Sammanställning över samtliga bedöm- ningspunkter. regelbunden-tillsyn-2008/Forskola/ (). (1994). skolstart – om kommuners möte med en reform. (1997). Att lära som sexåring. (2000). Nationella kvalitetsgranskningar 2000. Skolver- kets rapport nr 190. (2001). Att bygga en ny skolform för 6-åringarna. Om integrationen förskoleklass, grundskola och fritidshem. (2004a). Konsekvenser av flexibel skolstart. (2004b). Inspektionsrapport från : 4. (2006). Organisation av förskoleklass och grundskola i kommun. (2007). Förskolan är till för ditt barn. En broschyr om förskolans läroplan. (2008a). Yttrande över betänkandet – en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27). (2008b). Nationell utvär- dering av förskolan. (2009a). Hur ser verksamheten ut? (2009b). Beskrivande data 2009. Förskoleverksamhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Rapport nr 335. (2009c). Vad påverkar resultaten i svenska grundskola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. (2009d). Förskoleverk- samhet, skolbarnsomsorg, skola och vuxenutbildning. (2009e). Ditt barns fritid är viktig. Information om fri- tidshemmets verksamhet. (2010a). Perspektiv på barndom och barns lärande. En kunskapsöversikt om lärande i förskolan och . (2010b). Redovisning av Uppdrag att utarbeta nya kurs- planer och kunskapskrav för och motsvarande skol- former m.m. Dnr U2009/312/S. (2010c). Utmaningar för skolan. Den nya skollagen och de nya reformerna. kommun (2002). Ansökan om försöksverksamhet med vårintag till förskoleklass och grundskola. Skrivelse inkommen till . Dnr U2002/4477/S. Betänkande avgivet av Utred- ningen om skolans inre arbete – . Grunden för livslångt lärande. En barnmogen skola. Betänkande av Utredningen om förlängd skolgång. Växa i lärande.