sou · GXB396d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Uppgifter utredningen fått från ett antal trafikförsäkringsbolag indikerar att andelen är strax under två tredjedelar, säg . I denna andel ligger också pensionsförlusten. Som vi valt att konstruera formeln (19.2.1 bilaga 2) kan vi använda den ursprungliga andelen. Vi har därför gett faktorn f värdet 0,65. När parametrarna och ökningsfaktorerna sätts in i formeln 19.2.1 i bilaga 2 framkommer en genomsnittlig ökning av premien när socialförsäkringens, arbetsskadornas och de avtalade ersättningarna inklusive pensionsavgift förs över till trafikförsäkringen. I den mån de avtalade ersättningarna inte förs över stannar ökningen vid . Om endast socialförsäkringen inklusive pensionsavgift skulle föras över ökar den genomsnittliga premien . I tablån nedan redovisas hur de ingående parametrarna och ökningsfaktorerna samverkar i formeln för beräkning av den genomsnittliga premiehöjningen. Av (1) i tablån framgår att av kostnaderna är verksamhetskostnader och är administrativa kostnader. (2) framgår att summan av inkomstförlust och övriga personskador utgör och sakskador utgör av de samlade skadekostnaderna. Av (3) framgår att av personskadorna är inkomstförlust och öviga personskador av de samlade personskadorna. Med (4) anges varje rads procentandel av de totala kostnaderna. T.ex. utgör Inkomstförlust , Konsekvensbedömningar och -beräkningar vilket är produkten av 75, . I (5) anges de ökningsfaktorer som andelarna i (4) multipliceras med. (6) anges resultatet av multiplikation av (4) med (5). På summaraden framkommer resultatet , vilket är liktydigt med en ökning på . Resultatet i tablån bygger på ett fullständigt övertagande enligt förslag och antagande som gjorts. I tabell 19.3 redovisas också bedömning av premiehöjningen vid två andra alternativ. Vi använder då resultat från studien med data från ökningsfaktorer. Tabell 19.3 Genomsnittlig premiehöjning enligt olika alternativ vad gäller överföring Genomsnittlig premiehöjning (%) Allt utom sjuklön och avtalade ersättningar Endast sjukpenning och sjuk- och aktivitets- utgjorde en genomsnittlig trafikförsäkringspremie på en bil exklusive skatt. En 70-procentig ökning skulle leda till en premie, exklusive skatt, på . Naturligtvis innehåller utredningens bedömning osäkerhet. En mängd förhållanden gör att bedömningen om en 70-procentig ökning är osäker. Bl.a. som utgångspunkt för vidare beräkningar har bedömningen dock ett värde. För att något illustrera osäkerheten har vi valt att göra en statistisk analys av ett slumpexperiment där vi låtit samtliga variab- Konsekvensbedömningar och -beräkningar ler/parametrar i formel variera inom intervallet +/-av de använda värdena för 100 000 utfall. Värdena och ligger inom två standardavvikelser, vilket i en normalfördelning motsvarar två tredjedelar av samtliga utfall. I detta avsnitt redovisas bedömningar av effekterna av utredningens förslag för den statliga försäkringsverksamheten på området. I första hand redovisas beräkningar av hur mycket högre kostnader den statliga försäkringen kan få för ersättning för inkomstförlust. I ett senare skede ska bedömningar göras av hur mycket statens behöver höjas som ett resultat av utredningens förslag. Vi har strävat efter att använda samma metoder för förutsägelser om ändringar av den statliga premien som har använts för motsvarande förutsägelser rörande den privata trafikförsäkringen. Genom kontakter med Kammarkollegiets försäkringsenhet, som svarar för den statliga försäkringen, har utredningen fått tillgång till uppgifter som gör det möjligt att göra förutsägelser. Förhållandena för den statliga försäkringen skiljer sig väsentligen från förhållandena för privata försäkringar. I det närmaste alla skador är arbetsskador vilket medför att arbetsskadeersättning och avtalsersättning utgår. Sammantaget innebär detta att, även om vissa yrkesgrupper har lönenivåer över 7,5 basbelopp, man kan förvänta sig en lägre andel för den statliga trafikförsäkringen än för den privata. Kammarkollegiet har ställt enskilda uppgifter om inkomstförlust till utredningens förfogande. Personskador inträffade och framåt har samlats i en databas. Det rör sig om närmare 500 skador. Av dessa är det 40-talet skador som lett till någon form av inkomstförlust. Ett 25-tal av dessa har slutligen fått ingå vid beräkningarna och där ersatt inkomstförlust för åren 2003–2007 från olika källor har fått utgöra den slutliga beräkningsgrunden. Den ersatta inkomstförlusten från tre källor är det centrala intresset. Ersättningar respektive år från , Statens SOU 2009:96 Konsekvensbedömningar och -beräkningar och Kammarkollegiet utgör således den samlade ersättningen för inkomstförlust. Det slutliga måttet är kvoten mellan Kammarkollegiets ersättning och den, enligt ovan, framräknade samlade ersättningen. Detta mått ger, som visats tidigare, en grund för bedömning av hur mycket Kammarkollegiets kostnader för inkomstförlusten kommer att öka som ett resultat av utredningens förslag. I figur 19.1 nedan redovisas hur andelarna av ersättningen för inkomstförlust fördelar sig mellan de tre ersättningskällorna fördelat för skadan, året efter skadan och upp till efter skadan. Figur 19.1 Andelen inkomstersättning från tre källor skadeåret och framåt Källa: Kammarkollegiet. Av figuren framgår att ersättningsandelen från varierar mellan och . Ersättningsandelen från SPV ökar från lite till 17- . Ersättningsandelen från Kammarkollegiet faller från till . Till en del speglar sannolikt tidsmönstret det mönster man kunde förvänta sig också i ett större urval men p.g.a. det fåtal ärenden som ingår i beräkningarna stör slumpen sannolikt resultaten. Det kan ändå sägas att växlingen mellan och Konsekvensbedömningar och -beräkningar SPV följer det mönster man kan förvänta sig utifrån kunskap om reglerna på området. Vid förtidspensionering träder avtalen i ökad grad in. Kammarkollegiets väsentligt högre andel skadeåret har sin förklaring i att det förekommer kortare skador där Kammarkollegiets andel, av de tre källorna, är mycket hög. T.ex. vid en närmare kontroll av materialet framkommer det att i ett fall Kammarkollegiet står för av ersättningen. Det är ju så att Kammarkollegiet står för av inkomstförlusten, som andel av de tre källorna, . En annan fråga är hur stor Kammarkollegiets andel är ur ett kassaflödesmässigt perspektiv, dvs. hur stor andelen är under exempelvis för samtliga skador med inkomstförlust utan hänsyn till när skadan inträffat. I syfte att få en ungefärlig bild av detta har vi i figur 19.2 redovisat andelarna från de tre källorna i förhållande till hela ersättningen –2007. Figur 19.2 Andelen inkomstersättning från tre källor av summan ersättning –2007 Källa: Kammarkollegiet. Av figuren framgår att Kammarkollegiets andel är strax . Ökningsfaktorn (se 19.2.2 i bilaga 2)) får ett värde på drygt 7. Säg, bara som ett räkneexempel, att Kammarkollegiet har kassamässiga utbetalningar på 10 miljoner . Konsekvensbedömningar och -beräkningar efter övergångsperioden, med denna ökningsfaktor, ha i kassamässiga utbetalningar. Det behövs vidare kunskap men det är mycket troligt att det i den kassamässiga utbetalningen ligger skador som är väsentligt längre än de vi har haft som grund för våra beräkningar. Det mönster vi funnit ger vid handen att ökningsfaktorn då sannolikt är ännu större. Den blir inte större än 10 och en faktor på 8–9 är inte otrolig. Vi har också fått uppgifter om Kammarkollegiets driftskostnader. Som ett genomsnitt över tiden kan man säga att dessa ligger på av de samlade kostnaderna, betydligt mindre än de privata bolagens andelar. Detta har rimligen sin förklaring i att marknadsföringskostnaderna är väsentligt lägre för Kammarkollegiet. Vi har antagit att administrationskostnaderna ökar vid en reform. Uppgifter från kollegiet ger också vid handen att personskadeandelen är lägre, . Vi har inte uppgifter om inkomstförlustens andel av den samlade personskadekostnaden och antar därför samma andel som för den privata marknaden. När dessa uppgifter används i vår formel (19.2.1 bilaga 2) framkommer en premieökning för trafikförsäkringen på (), alltså mer än en fördubbling. Ett annat sätt att redovisa detta är att räkna fram hur mycket högre premieintäkterna behöver bli för Kammarkollegiets samlade fordonsförsäkring, där trafikförsäkringen endast är en del, för att resultatet ska bli oförändrat. Den beräkningen ger vid handen att premierna behöver höjas för oförändrat resultat. Istället för premieinkomster på i runda tal 80 miljoner , behöver kollegiet ha inkomster på . Socialförsäkringen kommer att få sänkta kostnader som ett resultat av utredningens förslag. I detta avsnitt redovisas utredningens bedömning av denna kostnadsminskning. Från och med reformåret kommer de ersättningar som tidigare betalats av i inkomstförlust för trafikskador att betalas av trafikförsäkringen. Det gäller de skador som inträffar efter reformen. För de skador som inträffat tidigare kvarstår det ansvar för ersättning som har . Konsekvensbedömningar och -beräkningar förhållande innebär att socialförsäkringens kostnader kommer att minska successivt under loppet av ett större antal år. Hur kostnadsminskningen kommer att fördelas över tiden beror bl.a. på hur länge de skadade personerna får ersättning. Ersättningen upphör om personen dör, blir frisk eller uppnår pensionsålder. Det förekommer ersättningar över flera decennier. För att möjliggöra beräkningarna har utredningen skapat en beräkningsmodell där bl.a. skadornas fördelning över tiden avbildas. Modellen beskrivs närmare i bilaga 4. I bilagan beskrivs modellens egenskaper och hur data av varierande kvalitet använts för att kalibrera modellen. Vid beräkningarna har det antagits att reformen genomförs , vilket innebär att det fr.o.m. det året inte förs kostnader för från det året inträffade trafikskador på socialförsäkringen. Med hjälp av modellen är det möjligt att beskriva hur kostnaderna kan avvecklas över tiden. Den modell utredningen valt att arbeta med har betydande inslag av slump, vilket innebär att olika körningar med samma parametrar ger lite olika resultat. Vi har i redovisningen nedan strävat efter att återge en så typisk beräkning som möjligt. Nedan redovisas hur de samlade kostnaderna för ersättning för inkomstförlust utvecklas –2050 enligt de förutsättningar som lagts in i den aktuella beräkningsmodellen och från en beräkning vi bedömt som typisk. Det är två typer av kostnader som över tiden påverkas av reformen. De mest omfattande kostnaderna för är naturligtvis försäkringsersättningarna. Det andra kostnadsslaget gäller de kostnader har för administration av ersättningar till trafikskadade. Redovisningen börjar med , året före det antagna reformåret, och sträcker sig . Värdena är nominella och prisökningarna i ekonomin antas vara . Inledningsvis redovisar vi i figur 19.1 nedan ett typiskt beräkningsresultat i modellen vad avser den totala nominella ersättningen för inkomstförlust i samband med trafikskada och hur den fördelas mellan olika utbetalare (arbetsgivare i form av sjuklön, Konsekvensbedömningar och -beräkningar i form av sjukpenning, sjuk- eller aktivitetserssättning och arbetsskadeersättning samt avtalsförsäkringar). Av figuren framgår att den totala ersättningen stiger från till . Från och med det tänkta reformårat 2011 ökar trafikförsäkringens ersättningar kraftigt. andelar faller påtagligt men är dock kvardröjande . De samlade kostnaderna för ersättning till trafikskadade från olika källor med reformår 2011 Källa: egna modellberäkningar, bilaga 4. På en övergripande nivå är resultatet det att kostnadsavvecklingen är mycket utdragen i tiden. Efter en snabb kostnadsminskning efter reform går avvecklingen in i ett långsammare och långdraget förlopp. Det har sin bakgrund i den stora volym ersättningsfall som är långvariga och som utgör merparten av kostnaderna. Under rubriken 19.3 socialförsäkringens kostnadsavveckling i bilaga 2 redovisas i tabellform sifferunderlaget i figur 19.1. I figur 19.2 nedan redovisas andelar av de samlade ersättningskostnaderna från olika försäkringar de analyserade åren. Konsekvensbedömningar och -beräkningar Procentandelar ersättning från respektive källor Källa: egna modellberäkningar, bilaga 4. I tabell 19.4 nedan redovisas bedömda årsvisa kostnader för ersättningar i nominella termer innan tänkt reformår, 2010, . SOU 2009:96 Konsekvensbedömningar och -beräkningar Tabell 19.4 Socialförsäkringens kostnader för ersättning till trafikskadade givet reform , I figuren nedan redovisas resultatet i nominella, reala och nuvärdestermer. Konsekvensbedömningar och -beräkningar trafikskadade –2050 givet reform 2011. Nominella, reala () och nuvärdesbelopp () Källa: egna modellberäkningar, bilaga 4. De olika kostnadsbegreppen har olika användningsområden. De nominella beloppen visar helt enkelt hur stor kostnaden är i respektive års penningvärde. Det har därför användning i samband med budgetöverväganden inför det aktuella året. De reala beloppen anger penningvärde. Det möjliggör bedömningar av den faktiska resursförbrukningen respektive år. Nuvärdesbeloppen anger uppoffringen i alternativkostnadstermer och kan användas för bedömningar av den samlade resursuppoffringen med ett givet år som utgångspunkt. Nuvärdesbeloppen kan t.ex. användas som underlag för bestämning av den premieskatt på trafikförsäkringspremien som behandlas . Kostnaderna avvecklas långsamt efter de allra första årens snabbare avveckling. Därefter är det en lugn avveckling av kostnader som pågår långt in . kvarstår i nominella termer. Efter de första årens snabba avveckling avvecklas kostnaderna med i runda tal drygt 100 miljoner . T.o.m. efter 2050 kommer små belopp att finnas kvar. Dessa avvecklas helt de närmast påföljande åren. Konsekvensbedömningar och -beräkningar 19.4.2De administrativa kostnadernas avveckling Förutsättningarna är desamma som för ersättningarna, och bygger på ersättningarna, endast med skillnaden att priserna för administrationen antas öka . I denna ökning finns såväl prisökning som ett antagande om en kontinuerlig effektivitetshöjning av administrationen. Av naturliga skäl kan man förvänta sig en stor följsamhet mellan antalet ersättningsärenden och de administrativa kostnaderna. Utifrån teoretiska utgångspunkter finns det dock inget som säger att sambandet ska var linjärt. Det troliga är att de administrativa kostnaderna följer ett trappstegsmönster som ett resultat av att kapaciteten anpassas stegvis. Vid beräkningar, som en följd av datatillgången, har vi dock utgått ifrån att ett linjärt samband råder, vilket också torde utgöra en rimlig approximation. Vi har valt att , då vi använder de administrativa kostnader som framkommer av modellberäkningarna enligt bilaga 4, utgå ifrån att de administrativa kostnaderna är av ersättningskostnaderna. I tabellen nedan redovisas de bedömningar som gjorts vad gäller de administrativa kostnadernas avveckling –2050. Nominella belopp anges. Konsekvensbedömningar och -beräkningar Tabell 19.5 administrativa kostnader för återstående trafikskadade –2050. Miljoner kronor i nominella belopp Det framgår att också de administrativa kostnaderna faller snabbt , för att därefter gå in i en lugnare takt. efter reform faller kostnaderna med . Åren därefter faller kostnaderna med 3–. sammantagna kostnader för ersättningar och administration avvecklas långsamt. kvarstår kostnader för trafikskadade. Detta förhållande är förenligt med det faktum att en person kan ha ersättning till , alltså en tidsperiod . Om reformen genomförs 2011, Konsekvensbedömningar och -beräkningar kommer den som det året är och skadas för livet att vara . I detta avsnitt redovisas utredningens beräkningar vad gäller skatt på trafikförsäkringspremien. Syftet med beräkningarna är att möjliggöra vidare beräkningar. Utöver den premiehöjning vi gjort beräkningar av i tidigare avsnitt, beror den slutliga premien för konsumenten på den skatt som kan komma att läggas på trafikförsäkringspremien. infördes en skatt på på trafikförsäkringspremien. Den motiverades med att kostnaderna för de skador som inträffat före den reform som behandlas i detta betänkande ska föras på trafikantkollektivet. Enligt uppgifter från har skatten på helårsbasis givit skatteintäkter till staten på mellan 3,2 och . Dessa skatteintäkter motsvarar avkastningen på en fiktiv fond som skapats med de kostnader socialförsäkringen bedömdes ha vid införandet av skatten och framöver till dess det inte längre finns några kostnader för socialförsäkringen för de gamla skadorna. Den fiktiva fonden utgörs av nuvärdet av dessa kostnader vid införandetidpunkten. Skatten är tänkt att vara ersättning för den nominella räntan på den fiktiva fonden. De beräkningar som gjorts inom utredningens ram i syfte att återskapa de beräkningar som gjorts inför införande av skatten ger nära nog de resultat som redovisats av regeringen inför skattens införande. Utredningens beräkningar har utgått ifrån att kostnaderna är närmast stabila och att kostnaderna för socialförsäkringen sjunker linjärt fram . I figur 19.1 nedan redovisas hur socialförsäkringens nominella kostnader sjunker i de återskapade beräkningarna. Konsekvensbedömningar och -beräkningar Figur 19.6 Utredningens beräkningar av socialförsäkringens kostnader enligt metod Källa: egna beräkningar. Vi har därefter nuvärdesberäknat kostnaderna med samma diskonteringsfaktor som användes i förarbetena till den införda skatten. På så sätt får vi ett resultat i form av en s.k. fiktiv fond som är något högre, , än den fond som redovisats, , i samband med förarbetena till skatten. 19.5.2Avvecklingen av socialförsäkringens kostnader I ett tidigare avsnitt redovisades beräkningar om socialförsäkringens kostnadsavveckling som ett resultat av reformen. Beräkningarna genomfördes med hjälp av den modell som redovisas i bilaga 4. Resultatet av beräkningarna i den ovan nämnda modellen är att vi bedömer att kostnaderna vid referensåret, i vårt fall 2010, är lägre men mer långvariga än de kostnadsbedömningar som låg till grund för bestämning av premieskatten. När vi skapar en fiktiv fond med en diskonteringsfaktor på för åren 2010–2050 får fonden ett värde på . Konsekvensbedömningar och -beräkningar 19.5.3Skatt utifrån två nuvärden Den redan införda skatten är konstruerad så att skatten är tänkt att motsvara den årliga räntebelastning en tänkt konstruerad fond ger upphov till. Fonden har konstruerats genom att nuvärden av socialförsäkringens nuvarande och framtida kostnader för redan inträffade trafikskador lagts samman. Det görs inga amorteringar. Då det inte har nämnts någon tidpunkt för avveckling av skatten kan man utgå ifrån att den är långvarig. Se 19.2.1 i bilaga 2. Nuvärdesberäkningar är ett sätt att föra samman kostnader och intäkter till en given tidpunkt, investeringstillfället eller beslutstillfället. Staten har framtida kostnader för socialförsäkringen som kan nuvärdesberäknas. På samma sätt kan en skatteintäkt som är årlig nuvärdesberäknas. Det kan också vara en rimlig princip att nuvärdet av skatteintäkterna inte ska överstiga nuvärdet av kostnaderna. Om kostnader och intäkter hade haft samma tidsprofiler skulle en nuvärdesberäkning av endera fungera som beräkning också av den andra. I detta fall skiljer sig dock tidsprofilerna väsentligt åt. Kostnaderna begränsas i tiden medan intäkterna sträcker sig långt in . 19.5.4Modifiering av den nuvarande skatten När premieskatten infördes antogs det att den reform som denna utredning lägger förslag om skulle gälla . Det är utredningens bedömning att en reform kan genomföras tidigast . (2006/07:96) om skatt på trafikförsäkringspremie m.m., sägs det att: Även kostnaderna för de trafikskador som uppkommer som förutsättningarna för en överföring till trafikförsäkringen utreds bör belasta fordonsägarna. Det skulle innebära att vi till det nuvärde vi beräknade i avsnittet ovan lägger nuvärdesberäknade kostnader för åren . Den på det sättet omräknande fiktiva fonden får ett värde på . Vi har vid beräkningarna antagit att 2010 är referensåret. I den mån det införs en skatt som ger årliga skatteintäkter på kommer den diskonterade intäkten att motsvara Konsekvensbedömningar och -beräkningar den fiktiva fond som räknats fram ovan. Därmed råder likhet mellan diskonterade intäkter och diskonterade kostnader. Om vi utgår ifrån beräknade premieintäkter före reform på , skulle alltså skattesatsen behöva bestämmas till för att skatteintäkterna ska uppgå till . Det faktum att man kan räkna med ökade premieintäkter framöver gör att det är rimligt med en något lägre skattesats. Vid dessa beräkningar har det av förenklingsskäl antagits att premieintäkterna inte ändras över tiden. 19.5.5De externa kostnaderna penningvärde I kapitlet om externa kostnader beräknande vi dessa till penningvärde. En omräkning med uppmätt KPI och antagande om prisutveckling på för ännu ej observerade år ger bedömda externa kostnader penningvärde på . Det ingår inte i utredningens uppdrag att beräkna eller föreslå en ny skattesats för premieskatten. Bl.a. för att möjliggöra vidare beräkningar har utredningen valt att ändå räkna fram en tänkt premieskatt med framkomna resultat som grund. Om skatten i sin helhet ska motsvara såväl socialförsäkringens kostnader för gamla skador och de externa kostnaderna, innebär detta att den framtida önskade skatteintäkten från premieskatten utgör summan av 4,2 och , dvs. I ett tidigare avsnitt har vi bedömt hur stor den genomsnittliga premiehöjningen skulle bli efter överföring av hela ansvaret för inkomstförlust till trafikförsäkringen. En sådan höjning ökar basen för premieskatten. Vi bedömde den genomsnittliga ökningen till . Om vi utgår ifrån att premieintäkterna inför reform är skulle alltså efter reformen den nya premieintäkten hamna på . Skattesatsen skulle alltså behöva ligga på . För att illustrera den samlade effekten i krontal har ett typexempel på en trafikförsäkringspremie konstruerats. Konsekvensbedömningar och -beräkningar fordonsägare betalar en trafikförsäkringspremie på exklusive skatt före reform. Inklusive skatt betalar denne . Efter reform betalar fordonsägaren exklusive skatt och inklusive skatt. Två olika premieskattenivåer tillämpas alltså i typexemplet. Före reform används den skattesats på på premien som tillämpas. Efter reform har vi använt den skattesats på , på den nya premiebasen, som vi i tidigare avsnitt räknat fram som ett exempel och som motsvarar även de externa kostnaderna. Typexemplet ovan redovisas i tabell 19.6 nedan. Tabell 19.6 Ett typexempel med en trafikförsäkringspremie före och efter reform samt exklusive och inklusive olika skattesatser Relativ ökning (%) I den mån man väljer att inte inkludera de externa kostnaderna i underlaget för skattesatsen, leder den nya skattebasen till en skattesats på . Utredningens förslag och en eventuellt justerad premieskatt leder, via premiehöjningar, till kostnadsökningar för alla som äger trafikförsäkringspliktiga fordon. Denna inverkan är, förutom för privatpersoner, potentiellt särskilt påtaglig i branscher som bygger på innehav och nyttjande av trafikförsäkringspliktiga fordon. Det rör sig t.ex. om taxi- och åkeriverksamhet. Som ett led i analyserna av reformens effekter har utredningen genomfört beräkningar av kostnadseffekter på enskild företagsnivå. För varje företag som bedriver transportverksamhet har beräkningar genomförts som avser visa hur stora kostnadsökningar företagen får till följd av utredningens förslag. Vidare har vi med hjälp av olika simuleringar analyserat tänkbara effekter på resultat och prisnivåer. Analyserna avses bilda grund för bedömningar för hur såväl företagen som konsumenterna av transporttjänster påverkas av Konsekvensbedömningar och -beräkningar Dessutom påverkas KPI vilket, i sin tur, inverkar på prisbasbeloppet, som styr transfereringar och skatter. Som grunddata har använts resultaträkningarna gällande för samtliga företag (aktiebolag, handelsbolag och enskilda firmor) som klassificerats i klass 60 enligt SNI2002-systemet, dvs.