sou · GYB389 · 2010-12-09 00:00:00 — How to measure sickness absence? Literature review and suggestion of five basic measures. 1998;26(2):133–45. Bias in analytic research. 1979(32):51–63. 128.Äldres läkemedelsanvändning – hur kan den förbättras? (); 2009. A rating scale for depression. J Neurol Neurosurg Psychiatry. 1960;23:56–62. 130.Beck A, , Mendelson M, Mock J, Erbaugh J. An inventory for measuring depression. Arch Gen Psychiatry. 1961;4:561–71. 131.Wing J, Babor T, Brugha T, , , Giel R, Jablenski A, Regier D, Sartorious N. : Schedules for Clinical Assessment in Neuropsychiatry. Arch Gen Psychiatry. 1990;47:589–93. 132.Diagnostic and Statistical Manual of Mental Disorders: ; 1994. 133.Bjelland I, , , Neckelmann D. The validity of the Hospital Anxiety and Depression Scale. An updated literature review. J Psychosom Res. 2002 Feb;52(2):69–77. American Psyciatric Association:Practice Guideline for Major in Adults. Am J Psychiatry. 1993;150(April suppl). 135.Haapanen N, Miilunpalo S, Pasanen M, Oja P, Vuori I. Agreement between and Diseases in Middle-aged and Elderly Finnish Men and Women. 1997;145(8):762–9. 136.Terluin B, van Marwijk HW, , de , Penninx BW, Hermens ML, van Boeijen CA, van Balkom AJ, , et al. The Four-Dimensional Symptom Questionnaire (4DSQ): a validation study of a multidimensional selfreport questionnaire to assess distress, depression, anxiety and somatization. 2006;6:34. 137.Bastien CH, Vallieres A, Morin CM. Validation of the Insomnia Severity Index as an outcome measure for insomnia research. 2001 Jul;2(4):297–307. 138.Goldberg D, . A User's Guide to the General . 139.Goldberg, , , anxiety and depression in general settings. Br Med J. 1988;297(6653):897–9. är läkare, specialistläkare i internmedicin och njurmedicin, doktor i medicinsk vetenskap och biträdande överläkare på . har lång erfarenhet av kliniskt arbete och arbete med epidemiologiska studier. kan nås via e-post på adressen . är hälsoekonom, ekonomie doktor, adjungerad universitetslektor vid och projektledare på (). har lång erfarenhet av arbete med systematiska litteraturöversikter och arbete med hälsoekonomiska utvärderingar och studier. kan nås på e-postadressen . är professor i socialförsäkring vid Sektionen för försäkringsmedicin, , vid . har forskat och undervisat inom sjukfrånvaroområdet , och har gjort ett flertal systematiska litteraturöversikter och studier om sjukfrånvaro. kan nås på e-postadressen . Ett råd bestående av forskare ska tillkallas med uppdrag att belysa relevanta forskningsrön inom det sociala området. Rådet ska agera som rådgivare till regeringen i hälso- och sjukvårdsfrågor och i sociala frågor samt förse regeringen med relevant kunskap för utformningen av välfärdspolitiken inom områden. Arbetet ska redovisas dels i en årlig rapport, dels vid återkommande möten med ansvariga statsråd och tjänstemän vid . Behovet av ett socialt råd Det svenska samhället står inför ett flertal utmaningar. Det stora utanförskapet och en åldrande befolkning sätter bl.a. socialförsäkringssystemen, hälso- och sjukvården och äldreomsorgen under finansiell press. ökar möjligheterna till att leva ett längre liv i hälsa för en stor del av befolkningen. För att möta dessa utmaningar krävs en effektiv och evidensbaserad politik. Aktuella forsknings- och utredningsresultat med relevans för utformning av välfärdspolitiken inom område behöver tas tillvara på ett mer effektivt sätt än . Flertalet myndigheter inom det sociala området följer forskningen inom respektive ansvarsområde. Det finns dock ett behov av att få en samlad syn på aktuella frågor som är bredare än någon myndighets verksamhetsområde. Genom att ha kontakt med välmeriterade forskare, verksamma inom det sociala området, kan man främja utformningen av en samlad evidensbaserad politik för det sociala området. För att på ett mer effektivt sätt än ta till vara aktuell kunskap, såsom nya forskningsrön på det sociala området, och främja utbytet mellan forskning och politik ska ett råd med välmeriterade forskare tillsättas av regeringen. Utöver dessa adjungeras generaldirektörerna för och till rådet. Rådets uppgift är att bidra till att bredda och fördjupa underlaget för framtida socialpolitiska avgöranden. Rådets verksamhet delas in i två huvudområden: -Att vara rådgivare till regeringen i frågor inom det sociala området. -Att förse regeringen med relevant kunskap för utformning av välfärdspolitiken inom områden. Rådet ska redovisa relevant och aktuell kunskap baserad på bl.a. svenska och internationella forskningsrön inom det sociala området. Rådet ska identifiera utvecklingstendenser och viktiga faktorer som har betydelse för välfärdssektorns funktion och utveckling. Rådet ska även agera rådgivare åt och lämna rekommendationer till regeringen i långsiktiga strategiska frågor. Rådet ska i sitt arbete samråda med berörda aktörer och utredningar som har relevans för rådets uppdrag. Det står rådet fritt att utarbeta arbetsformer och innehåll på ett sådant sätt som rådet bäst anser fylla syftet med uppdraget. I uppdraget ingår att löpande ge råd och information åt regeringen. Detta ska ske på följande sätt: -Möten med ansvariga statsråd minst . Respektive statsråd och rådet väljer ämne varannan gång. Diskussionerna inleds med förberedda inlägg från rådets medlemmar. -Regelbundna möten med berörda tjänstemän vid . ska rådet lämna en rapport till regeringen med en redogörelse för den verksamhet som rådet har bedrivit . Därutöver är rådet oförhindrat att lämna rapporter i valfria frågor. Rådets uppdrag omfattar perioden från till och med . Uppdraget ska slutredovisas . studie (Flera alt möjliga) för dataextraktion och kriterier för kvalitetsbedömning Modifierad efter SBU 2003 (11) Datum granskningen gjordes: 200 - - . Försteförfattare (studie) ... Vilka samband studeras? Typ av studie Experimentell studie: RCT CT Kvasiexperiment Annan interventionsstudie Observationsstudie Tvärsnitt Longitudinell: Prospektiv Retrospektiv Kohort Fall-kontroll Litteraturstudie: Meta-analys Systematisk översikt Review Modellstudie Multicenter Studietid: Ej aktuellt Varierar År .Månader Adekvat: Ja Nej Tveksamt Föremål förSjukskrivna Patienter geografiskt omr:. Anställd; visst yrke, vilketviss arbetsplats/bransch, vilken Annat Metod för Enkät: med vinjetter. data- Validerad: Ja Nej delvis uppgift saknas hänvisn till annan artikel insamling Intervju strukturerad semi-strukturerad individuell grupp face-to-face telefon (flera alt Registerdata: Typ: . , sjukvård Utredning, FK Utredning gjord i annan organis. Klinisk undersökning ..Annat. sjukfrån- Sjukfrånvaro Förtidspension/aktivitets- & sjukersättning Oklart, hur. varodata Självrapporterade, Läkarrapporterade Från sjukintyg (Fler alt.Registerdata (försäkringsbolag) Registerdata(arbetsgivare) Incidens/fall Incidens/personer längd, sjukskrivningsdiagnos Annat.. Sjukdom/diagnos i fokus (flera kan anges): Indexsjukdom.. Diagnosmetod Ej aktuellt Sjukskrivningsintyg Förtidspension Registerdata Självrapporterad (Flera alt. ok) Data från med. Klinisk undersökning speciell för studien ej Tydliga Otydliga Adekvata Ej adekvata. Enhetliga för ingående grupper; Ja Nej Oklart Kontroll- eller referensgrupp: relevant vald ja delvis nej Ej aktuellt Enhetliga för ingående grupper; Ja Nej Bilaga 2 SOU 2010:89 Beskrivning av studiepopulationen, studiegruppen etc, totalt och uppdelat på kön, med % bortfall, i olika delgrupper. Uppföljning + bortfall. Är studiegruppen tillräckligt stor? Bortfall, primärt bortfall saknas Systematiskt icke-systematiskt ej analyserat uppgift saknas Om bortfallet är systematiskt: har hänsyn tagits till detta i dataanalyser ja delvis nej oklart i slutsatser ja delvis nej oklart Sekundärt bortfall ej aktuellt bortfall saknas Systematiskt ej systematiskt ej analyserat Om bortfallet är systematiskt: har hänsyn tagits till detta i dataanalyser ja delvis nej oklart i slutsatser ja delvis nej oklart Internt bortfall som är av vikt? Typ av intervention: Determinanter, vilka har inkluderats:.. Selektionsfel: Nej oklart, men ej troligt oklart, men troligt ja:. Informationsfel: Nej oklart, men ej troligt oklart, men troligt ja: Confounding: Nej oklart, men ej troligt oklart, men troligt ja: Justerat för i analysen Ja Nej Utfallsmått Sjukfrånvaro: kort lång Typ av mått. Förtidspension/sjukbidrag – aktivitets- eller sjukersättning För konsekvensstudierna: Sjukdom Hälsa Återgång i arbete Livskvalitet Arbetsförmåga Funktionsförmåga Livsstil Ekonomi Vilka utfallsmått har använts? Teorianknytning anges Nej Ja, vilken.. Metoder för dataanalys Tydligt beskriven: ja nej. Adekvat delvis adekvat ej adekvat Vilka metoder har använts:... Har effektmodifiering beaktats i analysen? Ja Nej Ej relevant Specifika svagheter i analysen:.... Kvantitativ analys ja nej i förväg tydligt formulerad hypotes ja nej power-analys; gjord ja Etisk frågeställning: beroende part medverkat i undersökningen ja nej Resultat: (med fokus på de som är av intresse för projektet) Grad av styrka (högt, lågt, inget) Resultaten generaliserbara nej tveksamt Ja, för vilken grupp? 0 1 3 5 0 1 2 3 Kriterier för bedömning av kvalitet i de studier som bedömts vara relevanta Modifierad efter SBU 2003 (11) Aspekter att ta ställning till i förhållande till frågeställningen: tillräcklig storlek, adekvat studiedesign, relevant uppföljningstid med hänsyn till utfallsmåttet, relevant kontroll- eller jämförelsegrupp (där sådan är aktuell), relevanta och tydliga inklusionskriterier, relevanta och tydliga exklusionskriterier, relevanta kriterier för fastställande av diagnos, valid metod för datainsamling. a) Samtliga ovanstående aspekter är uppfyllda b) Någon av ovanstående aspekter är inte fullt tillfredställande c) Några av ovanstående aspekter är inte fullt tillfredställande d) Någon av ovanstående aspekter är undermålig Följande fyra aspekter är av vikt: bortfallets storlek (i alla steg), hur noga det är redovisat, grad av systematik och dess betydelse för resultatet, hur hänsyn tagits till eventuell systematik i bortfallet i analysen. Alla olika typer av bortfall sammanvägs här: primärt, sekundärt (dvs. vid uppföljningar), internt (sällan redovisat) olika bortfall vid olika steg i processen och vid olika typer av datainsamling för samma studiepopulation etc. Det avgörande är i vilken grad bortfallet kan ha påverkat resultaten. Detta beror alltså på dess storlek, eventuell systematik och om man korrigerat för systematiken på ett a) Bortfallet kan inte antas ha påverkat resultaten b) Bortfallet kan antas ha påverkat resultaten, men endast i liten utsträckning c) Bortfall kan antas ha påverkat resultaten, men inte på något avgörande sätt d) Stor risk för att resultaten påverkats av bortfallet på ett avgörande sätt. a) Hänsyn tagen till confounders på adekvat sätt b) Hänsyn tagen till vissa confounders på adekvat sätt c) Tveksamt om tillräcklig hänsyn tagits till confounding d) Inkluderade confounders ej kontrollerade för. eller informationsfel, som ej tagits hänsyn till i analys eller tolkning a) Relevant statistisk metod, tagit hänsyn till effektmodifierare b) Relevant statistisk/kvalitativ metod c) Acceptabel statistisk/kvalitativ metod d) Tveksam analysmetod Precision, utfall (outcome) a) Adekvat utfallsmått i förhållande till frågeställning etc, objektivt verifierbart eller Smala konfidensintervall eller andra spridningsmått. b) Adekvat mått, men ej väl definierat. Signifikanta men breda konfidensintervall. c) Delvis adekvat mått, ej väl definierat. d) Icke adekvat, oklart beskrivet, ej möjligt att bedöma. Hur psykisk diagnos fastställts i de 25 studier där psykisk sjukdom ingick, som indexsjukdom eller som samsjuklighet/mångsjuklighet Metod för att fastställa psykisk diagnos Druss (84)b Depression, psykisk sjukdom Rytsälä (89)b of Depression (129), (130) WHO Schedules for Clinical Assessment in Neuropsychiatry (), Version 2.0 (131), psykiatriska journaldata Overland (98)b DSM-IV (132) för sömnbesvär och HADS (133) för depression Isometsä (83)b DSM-III (134) Mykletun (94)b HADS (133) Mäki (48) Validerad lista på 15 vanliga kroniska sjukdomar (135) Kuijpers (77) Four-Dimensional Symptom Questionnaire (4-DSQ) (136) Depression och andra psykiska besvär Validerad lista för 15 vanliga kroniska sjukdomar (135) Savard (85) Semi-strukturerad icke-validerad enkät där validerade instrument (The Sleep Impairment Index, SII) ingick (137) Burgdorf (96) Becks Depression Inventory (130) Depression och andra psykiska besvär Validerad lista för 15 vanliga kroniska sjukdomar (135) Depression och andra psykiska besvär Validerad lista för 15 vanliga kroniska sjukdomar (135) Fiane (92) HADS (133) (80)b Glozier (72) Journaldata om läkemedelsbehandling för depression (under månaden innan eller tidigare), General (138) Depression, dystymi, ångest, missbruk, Dersh (95) Disorders (DSM-IV, beroende () eller personlighetsstörning I and II) (132) Kremer (93) Icke-validerad enkät om kroniska sjukdomar, inklusive psykiska besvär 11 och 10 9, 6, Tabell Schizofreni, depression, opioidberoende (), Disorders (DSM-IV, I & II) (132) Psykiska besvär (missbruk eller neurotiska ICD-9 diagnos journalförd vid första läkarbesöket Psykisk sjukdom (odefinierad) Vucetic (82) Missbruk, bipolär sjukdom, schizofreni eller Gjeruldsen (87) Icke-validerad intervju, journaldata annan psykossjukdom, depression, ångest, Vamos (103) Strukturerad intervju med en förkortad version av Inventory (BDI) Ångest, stämningsstörningar, DSM-III-R (134) DSouza (91) scale (139) Ångest, stämningsstörningar, Psykiatrisk undersökning, journaldata, enkätdata med validerade Studier där psykisk diagnos var indexsjukdom Tabell 9 Sammanställning av de 31 studier som inkluderats i litteraturöversikten Studierna står i följande ordning: Först står, i bokstavsordning efter författarnamn, de studier som bedömts ha måttlig vetenskaplig kvalitet, inom respektive typ av studie (Först typ A, sedan typ B)(Inga studier bedömdes ha hög vetenskaplig kvalitet). Därefter listas studierna av låg vetenskaplig kvalitet, efter typ av studie (A/B/C) efter författarnamn inom respektive kategori. För förklaring av typ A, B respektive C, se figur 7. Diagnoser (ICD-10 kapitel) n (%). Typ av data. studie (A/B/C) (Referensnr.) Studiedeltagare; n (%). Stroke (G), psykiska sjukdomar (F) Återgång i arbete . hade återgått i arbete efter vuxna som 2002–2003 var kardiovaskulära sjukdomar (I) Telefonintervju 1 och 6 Justerat för ålder, kön, arbete, etnicitet. Av dem med psykisk arbete efter stroke och yrkesverksamma och som fått diabetes mellitus (E). månader efter stroke. samsjuklighet hade återgått. en multivariat modell innebar psykisk samsjuklighet lägre sannolikhet för 224 (). återgång i arbete (OR = 0,42; Ålder: Medel (Standard- 0,22–0,80). deviation ± 11), inga köns- flera faktorer OR =0,39 (0,18–0,81). skillnader i ålder. det senare). För personer med diabetes hade lägre År: 2002–2003. andel som återgått i arbete vid univariat men inte i multivariat Kort sjukfrånvaro( <4 dagar), lång En procent hade kranskärlssjukdom. Offentliganställda i tio städer i (kranskärlssjukdom), hjärtinfarkt, Data: Enkätdata om sjukfrånvaro (>3 dagar, dvs. Bland dessa 341 personer hade södra, västra och norra högt blodtryck (I), diabetes (E), sjukintyg); antal fall per , ytterligare minst en sjukdom, och , 48 592 (). stroke/migrän (G), antal dagar, hazard ration. hade ytterligare två eller fler Ålder: –. depression/psykiska besvär (F), Justerat för ålder, kön, antal riskfaktorer Deltagare: de som besvarade astma/kronisk bronkit (J), År: 2000–2003 (rökning, fetma, fysisk inaktivitet), antal kranskärlssjukdom hade högre risk för en enkät; 33 148 (). sjukdomar (dels antal hjärt-kärlsjukdomar sjukfrånvaro som översteg . Bortfall: 13, artrit/fibromyalgi/diskbråck (M), dels andra sjukdomar). dem med kranskärlssjukdom, hade de magsår (K), eller annan av läkare som också hade depression eller diagnostiserad kronisk sjukdom. diskbråck högre risk för sjukfrånvaro än de med bara De med två eller flera sjukdomar utöver kranskärlssjukdom hade en ökad risk för sjukfrånvaro med HR 2,24 (1,38–3,64) och 2,28 (1,41– 3,71). Den högre risken för sjukfrånvaro i denna grupp förklaras i högre utsträckning av samsjuklighet än av andra faktorer, t.ex. livsstilsfaktorer. Patienter som vårdats på Alvarligt trauma (hjärna, Prospektiv kohort studie. Återgång i samma arbete som innan hade somatisk samsjuklighet, sjukhus efter ett allvarligt abdomen, bröst, ryggmärgsskada, skadan , helt (dvs. bland dessa var andelen som återgått extremiteter)(S,T) och 26 olika av tidigare arbetstid) deltid eller ej. i arbete något lägre. Oklart antal i populationen Justerat för kön, ålder. analyser hade dock sådan enligt Health and Labour journaldata om traumat. samsjuklighet ingen betydelse för Ålder: –. År: januari 1999-december återgång i arbete (den viktigaste Deltagare: de patienter som determinanten var grad av bestående var i arbete före olyckan, som 214 (). Bortfall: oklart. Att undersöka risken för Offentliganställda i tio städer i Fibromyalgi, artros, reumatoid Prospektiv kohort studie. Hazard ratio (HR) för att ha ett nytt 1,hade fibromyalgi, av dem södra, västra och norra artrit (M), depression och andra Enkätdata om sjuklighet. sjukskrinvingsfall >3 dagar, dvs. , 48 592 (). psykiska besvär (F). någon typ av samsjuklighet. Ålder: –. med fibromyalgi hade en HR för Deltagare: de som svarat på År: 2001–2003. Justerat för ålder, kön och yrke. sjukfrånvaro på 2,33 (K.I. 2,11–2,57) enkät och tillåtit koppling till jämfört med personer som inte hade fibromyalgi och de hade även fler 34 100 (), . Samsjuklighet ökade risken för sjukfrånvaro med (HR 1,48; 1,26–1,74) jämfört med de med fibromyalgi men utan psykisk Offentliganställda i tio städer i Diabetes (E), astma, kronisk Harzard ratio för att ha ett sjukfrånvarofall 1,hade diabetes, och södra, västra och norra bronkit (J), magsår (K), diskbråck, > (dvs. med läkarintyg) under samsjuklighet var vanligt bland dem. 48 592(); osteoartrit, reumatoid artrit, Personer med diabetes hade en HR på Ålder: –. fibromyalgi (M), stroke, TIA, Hazard ratio för sjukskrivning 1,48 (1,33–1,66) att ha ett nytt Deltagare: de som svarat på migrän (G), depression/andra Uppföljningstid: 1 år sjukskrivningsfall jämfört med icke- en enkät om sjuklighet vad psykiska besvär (F), hypertoni, År: Enkätdata 2000–2002. Justerat för ålder, kön, antal andra angina pectoris/hjärtinfarkt (I). sjukdomar, med härt-kärlsjukdom med enbart hjärt-kärlsjukdom, en eller respektive utan sådan, och risk faktorer flera, påverkade inte deras HR. de svarat på enkäten, (livsstilsfaktorer: rökning, motion, alkohol, med annan samsjuklighet hade högre risk, och de med flera andra 33 148(). sjukdomar hade ännu högre risk än de med diabetes utan samsjuklighet (en sjukdom: HR 1,49 (1,12–1,99); 2 sjukdomar: 1,72 (1,21–2,43) tre eller flera andra sjukdomar: HR=2,68 (1,97–3,65). Skulderbesvär (M), psykologiska Sjukfrånvaro = p.g.a. skulderbesvär Samsjuklighet med psykiska besvär som sökte husläkare för besvär (coping med smärta, Data från enkät vid under 6 mån efter inklusion i studien; var en signifikant prognostisk faktor ångest, depression, somatisering, inklusion samt postad hem psykisk samsjuklighet som prediktor i vid multivariat analys av riskfaktorer gången, 350 (), , 3 respektive 6 för sjukfrånvaro under kommande 6 Ålder: = . beteende, kinesofobi) (F). månader efter inklusion. Justerad för ålder, kön, utbildning och månaderna efter besök i primärvården Studiegrupp: de som svarat på År: januari 2001-juni sjukfrånvaro vid och före inklusion i studien. högsta OR för sjukfrånvaro; OR 4,0 (1,5–10,8). Migrän (G), andningsbesvär Antal korta (1–) respektive långa Högre risk för sjukfrånvaro bland dem tio städer i södra, västra och (astma, hösnuva, kronisk bronkit) Enkätdata om sjuklighet, fall (>3 dagar) per , som hade migrän. norra , 39 255 ( (J), depression (F). respektive hazard ratios (HR). för samsjuklighet) sjönk risken Ålder: –, deltagare: de om sjukfrånvaro tre år Justerat för ålder, civilstånd, för sjukfrånvaro något (från HR 1,26 som besvarade enkät, tillät socioekonomisk status, depression till 1,21 för korta fall och från 1,25 till registerutdrag och för vilka det År: 2000–2005. och/eller andningsbesvär. 1,15 för längre fall). sjukfrånvaro av samsjuklighet bland om sjukfrånvaro, migrän och de med migrän. 27 127 (). Anställda vid två företag; de Diagnoser, sjukfrånvaro, återgång i arbete 1 288 av 14 000 anställda vid diagnoser: muskuloskeletala (M), utan restriktioner vad gäller under de 6 följande månaderna, de återgång i arbete efter det ena företaget, (ett endokrina (E), nervsystemet (G), arbetsuppgifter, räknat per flesta i korta fall; hade 10 eller energibolag), som besökt cirkulationsorganen (I), sjukskrivningsfall, inte per person, dvs. andningsorganen (J), person kan förekomma mer än en gång. försenade återgång i arbete vid 1994–1999 inkluderades, matsmältningsorganen (K), (kliniskt fastställd) etc. vid Resultat justerat för ålder, kön, typ av samt de 664 av de 48 000 som symptom, tecken och onormala företag, samt arbete med tunga lyft. ländryggsmärta (HR=1,31; 1,12– fynd (R), skador och förgiftningar 1,52). Högsta HR hade personer med –1999 i det andra (S,T), psykiska besvär (F), tumörer År: 1994–1999 respektive samsjuklighet till följd av skador (C,D). 1996–1999. (1,49, 1,21–1,83). (%framgår ej, antal besök i uppdelat på kön, men ej antalet personer). Ålder: 15->65 år. Bortfall: oklart. CDOSD patienter vid sjukhus, CDOSD, fibromyalgi (M), psykisk Återgång i arbete samt att vara kvar i Det fanns inga signifikanta skillnader som varit sjukskrivna = 4 samsjuklighet (depression, Intervju vid inklusion om i resultaten avseende återgång i månader samt deltagit i ett ångest) (F). arbete när CDOSD patienter med och pain; CWP) och psykisk klinisk intervju) och om Justerat för demografiska faktorer, psykisk utan CWP respektive psykiska arbete samt om arbete samsjuklighet hos CDOSD patienter med respektive utan kronisk smärta. Ålder: oklart. Deltagare: de som avslutat År: 1992–2002. Disease) samt undersöka 2365 (?%). Bortfall: 11,. arbete, i grupper med/utan kronisk Ett slumpmässigt urval om 87 Crohns sjukdom (K), depression De patienter med Crohns sjukdom som () bland 499 patienter (F). Justerat för ålder, kön, allvarlighetsgrad av också hade depression hade fler med Crohns sjukdom (). 1989–1991. sjukfrånvarodagar (p = 0,014). Ålder: oklart. Depression och kön förklarade endast Bortfall: oklart. en mindre andel av variansen i 1991–1993. sjukfrånvaro (R2 = 0,189). Stroke (G), diabetes (E), Återgång i arbete efter stroke. Cirka en tredjedel av patienterna hade arbete efter stroke. samtliga patienter i södra hjärtsjukdom, högt blodtryck (I). I multivariat analys justering för ålder, återgått i arbete efter stroke. med en första stroke kön, civilstånd, etnicitet, typ av yrke, Den samsjuklighet med stroke som 1995–2004 (75–av alla allvarlighetsgrad, diabetes, rökning, hade samband med att ha återgått i finns med i registret). beroende av omvårdnad. arbete efter stroke var diabetes. n = 400 () som var i De som hade sådan samsjuklighet arbete före insjuknande. hade i betydligt lägre grad återgått i Ålder i genomsnitt, Inklusion 1995–2004, ett arbete (p=0,01) (OR 0,25; KI 0,08– ingen övre åldersgräns. års uppföljning av varje 0,79) enligt multivariat analys. Bortfall 1: dödsfall under Bortfall 2: av de överlevande 337 deltog 266 (); det Patienter som 1972–1976 Prospektiv kohortstudie, 25 Sjukersättning respektive i arbete. Samtliga inkluderade hade också ett infektionssjukdomar (B), Vid uppföljningen 25 år sjukhus, för akut hepatit luftvägsinfektioner (J), psykiska Data från enkäter, senare var i arbete, och (n = 26) hade och bodde i (79 drogberoende (F) gastrointestinala sjukersättning, alla de senare hade av de 144 som fortfarande (K), och muskuloskeletala (M) antingen somatisk eller/och psykisk levde, ursprungligen 214 besvär, hjärt (I), och År: 1997–1998. nervsystemsjukdomar (G), Ålder: oklart.