sou · GXB387d2 · 2010-01-01 00:00:00 — rätten fann att de villkor som var föremål för prövning var väl avvägda då hänsyn tagits dels till enskildas personliga integritet, dels vikten av en effektiv brottsbekämpning. Vidare konstaterade länsrätten att den avgränsning av det område inom vilket övervakning är tillåten är särskilt väsentlig för att skydda enskildas integritet. Länsrätten avslog överklagandena. överklagade domen till Kammarrätten i som instämde i länsrättens bedömning och avslog överklagandet. (Kammarrättens mål nr 4081-08). Tillstånd har medgetts till kameraövervakning med bildinspelning vid bankomat. i meddelade i beslut tillstånd att använda tre övervakningskameror vid bankens uttagsautomat i . Kamera 1 och 2 skulle övervaka området i omedelbar anslutning till bankomaten. Kamera 3 skulle övervaka ett område på vardera sida om bankomaten och högst vinkelrätt ut från den vägg i vilken automaten var placerad. Tillståndet gällde dygnet runt och var förenat med rätt att spela in bilder. Justitiekanslern överklagade beslut till länsrätten i och yrkade att länsrätten skulle begränsa Nordeas tillstånd till att övervakning från en kamera endast skulle få ske . Länsrätten konstaterade att kamera 3 skulle komma att vara riktad från ett köpcentrums entré, mot entrén till bankomaten och ha en stor del av en trottoar som upptagningsområde. Övervakningen kunde därför förväntas komma att beröra ett stort antal personer varför integritetsintresset, enligt länsrätten, hade en särskild tyngd. Integritetsintresset gällde inte minst de kringboende och personer som skulle besöka köpcentret. Ur brottsförebyggande syfte var det av betydande intresse att kunna kameraövervaka uttagsautomaten. Vid en avvägning av övervakningsintresset mot integritetsintresset fann länsrätten att övervakningen från kamera 3 skulle begränsas till tiden . Justitiekanslerns överklagande bifölls alltså. överklagade länsrättens dom till Kammarrätten i och yrkade att banken skulle ges tillstånd till övervakning dygnet runt. Banken gav vidare in ett fotografi och en skiss som visade att upptagningsområdet för den aktuella kameran inte var av den omfattning som hade framställts i länsrätten. Av utredningen i kammarrätten framkom att kamerans upptagningsområde var avsevärt mer begränsat. Mot bakgrund av uppgifterna om kamerans verkliga upptagningsområde medgav Justitiekanslern att bankens talan bifölls. Kammarrätten biföll överklagandet. (Kammarrättens mål nr 535-06). Tillstånd till kameraövervakning med bildinspelning av butik vid bensinstationsanläggning har medgetts vid kassan, men inte i övriga butiken och i tvätttorkhall. i län beviljade genom beslut (bolaget) tillstånd att använda tolv övervakningskameror för övervakning av bolagets bensinstationsanläggning. Genom beslut avslogs bolagets begäran om inspelning av bilder från kameror uppsatta inne i butiken samt kameror belägna i tvättrespektive torkhall (kameror nr 6–12). Bolaget överklagade beslut till Länsrätten i län och yrkade att tillstånd att behandla och bevara bilder skulle meddelas även för kamerorna nr 6–12. Eftersom det efter anmälan är tillåtet med bevarande av bilder av kassaområdet fann länsrätten inget hinder mot att tillåta behandling och bevaring av bilder från kamera 10 som övervakade kassan. Kamera 11 och 12 var belägna i tvättrespektive torkhall. Bolaget hade inte visat att dessa områden skulle vara särskilt brottsutsatta platser. Enligt länsrätten måste då fördelarna med behandling och bevaring av bilder från dessa kameror ur brottsbekämpningssynpunkt vara marginella och kunde inte överväga den integritetsinskränkning som övervakningen skulle innebära för den enskilde. Vad gällde kamerorna 6–9, som var uppsatta inne i butiken, men som inte övervakade kassaområdet eller in och utgångar, konstaterade länsrätten att det inte var visat att butiken var – eller skulle komma att bli – särskilt utsatt för brottslighet som skulle sätta personalens säkerhet i fara. Med beaktande därav och mot bakgrund av att bolaget hade tillstånd att behandla och bevara bilder från de kameror som bevakade butikens in- och utgångar samt kassan fann länsrätten att fördelarna ur brottsbekämpningssynpunkt inte övervägde den integritetsinskränkning den utökade bevakningen skulle innebära för den enskilde beträffande kamerorna 6-9, 11 och 12. Länsrätten beslutade att tillstånd till kameraövervakning avseende kamera nr 10 skulle förenas med rätt till behandling och bevaring av bilder. Överklagandet i övrigt avslogs. Sedan bolaget överklagat länsrättens dom meddelade Kammarrätten i prövningstillstånd. Kammarrätten fastställde länsrättens dom. (Kammarrättens mål nr 4334-03). Föreläggande enligt lagen om allmän kameraövervakning. Tankfull i hade till i anmält att bolaget hade tre kameror som spelade in bilder i butiken vid kassaområdet samt in- och utgångar. Tankfull hade vidare tillstånd att kameraövervaka pumpar samt en biltvättanläggning. Genom ett beslut förelade i Tankfull att vidta åtgärder på så sätt att en uppsatt övervakningskamera innanför entrén skulle riktas så att endast området i omedelbar anslutning till entrén kunde spelas in och att området utanför butiken inte fick komma med i bild. Tankfull överklagade föreläggande till Länsrätten i . Länsrätten konstaterade inledningsvis att i banklokaler och postkontor får sättas upp en kamera för övervakning av området utanför in- och utgångarna medan detta inte gäller för en butikslokal. Länsrätten pekade på att det av förarbetena till lagen om allmän kameraövervakning framgår att området utanför en bensinstations lokaler inte omfattas av begreppet butikslokal och därmed inte omfattas av tillståndsfrihet. Förhållandena på bensinstationen var sådana att den anmälningspliktiga kameran filmade entrén till butiken. Eftersom entré- dörrarna var av glas filmades emellertid också en mindre del av området utanför dörrarna. För att övervaka detta område krävdes tillstånd. Tankfull hade dock tillstånd till en kamera som övervakade den pumpö som låg närmast utanför entrén. Enligt tillståndet skulle den kameran vara placerad och riktad så att upptagningsområdet begränsades till själva pumparna och området alldeles intill (på vardera sida). Avståndet mellan pumpön och entrédörren var varför det återstod en yta om ca 1–utanför entrédörren där bolaget inte hade tillstånd till kameraövervakning. Det eventuella intrång i besökarnas integritet som skulle kunna ske i detta fall om de filmades på ytterligare 1–måste enligt länsrätten bedömas som försumbart. Det framstod vidare som svårt att rikta den aktuella kameran annorlunda utan att syftet med övervakningen gick förlorat. Vid de angivna förhållandena fann länsrätten att föreläggande framstod som obehövligt ur integritetssynpunkt. Länsrätten biföll överklagandet och upphävde föreläggandet. Justitiekanslern överklagade länsrättens dom till Kammarrätten i . Kammarrätten konstaterade att den aktuella kameran hade ett otillåtet stort upptagningsområde samt att lagens utformning inte gav något utrymme för att för att tillåta övervakning av ytan utanför entrén till en butiklokal efter endast en anmälan. Sådan övervakning krävde, enligt kammarrätten, tillstånd även när övervakningen kan förefalla harmlös ur integritetssynpunkt. hade därmed haft fog för sitt föreläggande varför kammarrätten biföll överklagandet. (Kammarrättens mål nr 7580-03). Tillstånd till kameraövervakning med bildinspelning i butik har inte medgetts. i beviljade genom beslut ICA Kvantum i tillstånd att använda fjorton övervakningskameror för övervakning av butiken och lastintag. Tillståndet medgav rätt att spela in bilder som förmedlades av kamerorna. Justitiekanslern överklagade beslut till Länsrätten i och yrkade att tillståndet att behandla och bevara bilder av andra butiksytor än in- och utgångar, förbutiken, kassaområdet och lastintaget skulle avslås. Mot bakgrund av att enskilda vistades i butiken under sin fria, privata tid samt att inspelningen inte var begränsad och bildmaterialet kunde sparas i upp till en månad ansåg länsrätten att integritetsintresset inte kunde anses vara begränsat. ICA Kvantum hade vidtagit andra brottsförebyggande åtgärder och länsrätten menade att det inte framgått att dessa alternativa åtgärder skulle sakna verkan eller vara otillräckliga gentemot den brottslighet butiken utsatts för. Sammantaget fann länsrätten att den enskildes intresse av integritet vägde tyngre än ICA Kvantums intresse av att spela in och bevara bilder i de delar av butiken som var aktuella. Justitiekanslerns överklagande bifölls således. Sedan ICA Kvantum överklagat länsrättens dom meddelade Kammarrätten i prövningstillstånd. Kammarrätten delade länsrättens bedömning och fastställde länsrättens dom. (Kammarrättens mål nr 830-09). Tillstånd till kameraövervakning med rätt att spela in bilder av utrymmen i och utanför en restaurang. i län lämnade i beslut tillstånd att använda två fast monterade kameror för övervakning av kassadisken på restaurangen på i . Tillståndet innefattade rätt att spela in bilder. Ändamålet med övervakningen var att förebygga rån, stölder och brott mot personalen. Genom samma beslut avslog Euroburgers ansökan om tillstånd till kameraövervakning av toaletter, trappa och brandsläckare samt fönsterytor. Euroburger överklagade beslutet till länsrätten i län och yrkade att bolaget skulle beviljas tillstånd att använda sex stycken kameror för övervakning av toaletter, trappa, brandsläckare samt fönsterrutor. Länsrätten gjorde följande bedömning. Beträffande kameror riktade mot fönster konstaterades att det gjorts en polisanmälan om sex krossade rutor och att bolaget inte kunde förebygga brott på annat sätt än genom kameraövervakning. Det förelåg således, enligt , ett visst behov av kameraövervakning. Eftersom övervakningen skulle ske av en stor del av trottoarerna och beröra ett stort antal personer gjorde sig integritetsintressena starkt gällande och länsrätten menade att intresset av att förebygga brott måste vara betydande för att kameraövervakning skulle tillåtas. Länsrätten fann inte att så var fallet. Vad gällde tillstånd till övervakning av brandsläckare och trappa samt toaletterna fann länsrätten att det i och för sig fanns ett intresse av att övervaka områdena men att gästernas intresse av integritetsskydd vägde tyngre. Länsrätten avslog överklagandet. Euroburger överklagade domen och yrkade att bifall till sin talan. Kammarrätten i meddelade dom . Beträffande frågan om kameraövervakning av toaletter gjorde kammarrätten samma bedömning som länsrätten. Vad gällde övervakning av brandsläckare menade kammarrätten att brandsläckarens betydelse för säkerhet i lokalen medförde ett behov av övervakning såväl för att förebygga brott som för att förhindra olyckor. Kammarrätten konstaterade att övervakningen av fönstren begränsades till en meter ut från fasaden och berörde en sjundedel av trottoarbredden samt att en permanent uteservering var belägen på och utanför det övervakade området. Mot den bakgrunden ansåg kammarrätten det närmast uteslutet att fotgängare och cyklister skulle passera inom övervakningsområdet. Restaurangens gäster skulle inte heller komma att övervakas eftersom kamerorna endast skulle vara i drift då restaurangen var stängd. Vid en avvägning av övervakningsintresset mot integritetsintresset ansåg kammarrätten att övervakningsintresset vägde tyngre än det intrång i de enskildas personliga integritet som övervakning av brandsläckare och trappa samt fönster innebar. Bolagets överklagande avslogs därför i den del det avsåg övervakning av toaletter, medan överklagandet bifölls beträffande övervakning av brandsläckare och trappa samt fönster. (Kammarrättens mål nr 3971-04). Tillstånd att kameraövervaka ingång och kassa på ett café. Genom beslut lämnade i i () tillstånd att använda en övervakningskamera för övervakning av kassa. Genom samma beslut avslog ansökan om kameraövervakning från ytterligare nio kameror överklagade beslutet till Länsrätten i och yrkade att ansökan skulle bifallas beträffande de nio kamerorna. anförde att lokalen var belägen i ett område med hög kriminalitet och att man hade öppet dygnet runt under såväl vardagar som , med undantag för lördagskvällar. Dagskassorna som huvudsakligen bestod av kontanta medel uppgick till betydande belopp. Länsrätten fann inte skäl att frångå bedömning i avvägningen mellan integritetsintresset och övervakningsintresset och avslog överklagandet. överklagade domen till Kammarrätten i och yrkade bifall till sin ansökan. Kammarrätten konstaterade att en av kamerorna (kamera 4) övervakade kassan samt kyldisken och entréområdet. De övriga kamerorna övervakade cafébord, serveringsbord, nödutgång och området utanför toaletten. Eftersom ett café är en plats i huvudsak avsedd för allmänhetens rekreation och nöje, menade kammarrätten att integritetsintresset hos besökarna måste tillmäts stor vikt. Kammarrätten fann, mot bakgrund av att området var brottsutsatt, att det fanns skäl att tillåta den kamera som övervakade ingången och kassan. Beträffande övriga kameror fann kammarrätten att behovet av skydd mot intrång i den personliga integriteten vägde tyngre än intresset av att förebygga och avslöja brott. Kammarrätten ändrade länsrättens dom och beslut och förklarade att tillstånd skulle meddelas för ytterligare en övervakningskamera (kamera 4). (Kammarrättens mål nr 7014-05). Tillstånd har inte lämnats till kameraövervakning av tingsrätts säkerhetssal. i beslutade att meddela tillstånd för bl. a. att använda tre kameror för övervakning av säkerhetssalen under pågående säkerhetsförhandling. Ändamålet med övervakningen angavs vara att förhindra hot och våld samt höja säkerheten för personal, vittnen och andra aktörer vid tingsrätten. Tillståndet innefattade inte rätt att spela in bilder eller att avlyssna ljud. Justitiekanslern överklagade beslutet till Länsrätten i och yrkade att länsrätten skulle avslå ansökan i den del den gällde rätt till övervakning av säkerhetssalen. Länsrätten fann att ett tillstånd till bildöverföring från rättssal till plats utanför salen stod i strid med fotograferingsförbudet i 5 kap. 9 § . Länsrätten biföll överklagandet och undanröjde beslut. överklagade länsrättens dom till Kammarrätten i . Enligt kammarrättens bedömning skulle en intresseavvägning enligt 6 § lagen om allmän kameraövervakning leda till att tingsrätten skulle få det begärda tillståndet. Kamerorna skulle vara anslutna till en monitor i ett till säkerhetssalen angränsande övervakningsrum. Bilder skulle inte bevaras. Enligt kammarrätten var den aktuella bildöverföringen fotografi som avses i 5 kap. 9 § . absolut, och undantag från förbudet kräver särskilt stadgande i lag. Eftersom något tillämpligt undantag inte fanns var det, enligt kammarrätten, inte lagligen möjligt att bevilja tillståndet. Överklagandet kunde därför inte bifallas. (Kammarrättens mål nr 4306-04). Fyra domstolar i har beviljats tillstånd till allmän kameraövervakning av utrymmen i anslutning till säkerhetssal och häktessal samt väntrum och entréer. I några fall har tillståndet innefattat rätt till bildinspelning. Kameraövervakning av utrymmen där allmänheten har möjlighet att ta del av offentliga handlingar samt rökrum/ samtalsrum har inte medgetts. i fattade fyra beslut rörande allmän kameraövervakning i domstolslokaler . -beviljades tillstånd till kameraövervakning med bildinspelning av utrymmen i anslutning till säkerhetssal och säkerhetskontroll. Övervakningen fick endast ske när säkerhetskontroll användes. Tingsrättens ansökan om övervakning av väntrum till förhandlingssalar avslogs. -beviljades tillstånd till kameraövervakning av en entré som används då par ska vigas. Övervakning och avlyssning fick ske endast i samband med anrop från porttelefon. Tillståndet innefattade inte rätt att spela in bilder eller att ta upp ljud i samband med avlyssning. Tingsrättens ansökan om övervakning av väntrum till förhandlingssalar, av korridorer, av rum där allmänheten har möjlighet att ta del av allmänna handlingar samt av rökrum/samtalsrum avslogs. -beviljades tillstånd till kameraövervakning med bildinspelning av väntrum och passage i samband med säkerhetskontroll. avslog däremot tingsrättens framställning om tillstånd att kameraövervaka väntrum/kapprum vid förhandlingssalar och trapphus med inspelning dygnet runt. -tingsrätts ansökan om tillstånd till kameraövervakning med bildinspelning dygnet runt av väntrum, entré och passage i anslutning till häktessal avslogs. Sedan tingsrätterna överklagat beslut till Länsrätten i biföll länsrätten överklagandena helt eller delvis. Tingsrätterna anförde i huvudsak följande. Syftet med övervakningen är primärt att förebygga brott och att bidra till att personer som deltar vid en rättegång ska kunna känna trygghet. Det har förekommit bråk och handgemäng utanför salarna och även fritagningsförsök. Klimatet har blivit råare och bl. a. vittnen hotas. Länsrätten fann att intresset av övervakning vägde tungt då det var av största vikt att kunna garantera domstolens besökare trygghet. För att kunna stävja problemet och lagföra förövarna var det också, enligt länsrätten, en förutsättning att bilderna spelas in. De enskildas integritetsintresse gällde framförallt de besökare som vistas i domstolarna, vilka är de personer som riskerar att bli utsatta för brott. Länsrätten fann, vid en samlad bedömning, att övervakningsintresset vägde tyngre än integritetsintresset. Tillstånd till allmän kameraövervakning med bildinspelning beviljades enligt följande. -väntrum till förhandlingssalar vid under de tider tingsrätten har öppet för allmänheten. -väntrum till förhandlingssalar och korridorer i tingsrätt -huvudentrén, området utanför expeditionen, väntrum till förhandlingssalar, kapprum och korridorer i under de tider tingsrätten har öppet för allmänheten. -utrymmen i anslutning till häktessalen i under de tider tingsrätten har öppet för allmänheten. tingsrätts överklagan beträffande tillstånd till övervakning av rum där allmänheten har möjlighet att ta del av offentliga handlingar samt rökrum/samtalsrum bifölls inte. Beträffande dessa utrymmen menade länsrätten att det inte hade visats att övervakningsintresset vägde tyngre än de enskildas intresse av integritet. Länsrätten fann vidare att inte hade lyckats styrka ett behov av övervakning i trapphus samt övervakning med inspelning när domstolen inte var öppen för allmänheten. I dessa delar avslog länsrätten tingsrätts överklagande. överklagade samtliga beslut och yrkade att Kammarrätten i , med ändring av länsrättens domar, skulle fastställa beslut att inte meddela tillstånd till allmän kameraövervakning med bildinspelning av -väntrum till förhandlingssalar vid tingsrätt -väntrum till förhandlingssalar och korridorer i tingsrätt -huvudentrén, området utanför expeditionen, väntrum till förhandlingssalar, kapprum och korridorer i tingsrätt -utrymmen i anslutning till häktessalen i . Även överklagade domen och yrkade att kammarrätten, med ändring av länsrättens dom, skulle bevilja tingsrätten tillstånd till allmän kameraövervakning med bildinspelning av trapphus. I andra hand yrkade tingsrätten att tillstånd skulle beviljas utan möjlighet till bildinspelning. Kammarrätten i gjorde samma bedömning som länsrätten i samtliga frågor och avslog överklagandena. (Kammarrättens mål nr 7691-07, 7692-07, 7693-07 och 7694-07). Tillstånd till kameraövervakning av väntrum på ett sjukhus akutmottagning i . i meddelade i beslut tillstånd till övervakning med fyra kameror av akutmottagningen på i . Justitiekanslern överklagade beslutet till Länsrätten i och yrkade att ansökan skulle avslås beträffande tre av de fyra kamerorna som skulle ta bilder från entré-, vänt- och uppehållsrum i akutmottagningen. Av utredningen i målet hade framkommit att det hade förekommit incidenter riktade mot personalen på akutmottagningen, men inte var på akutmottagningen dessa hade inträffat. Länsrätten fann att det inte framkommit att övervakningsintresset vägde tyngre än integritetsintresset och upphävde tillståndet beträffande de tre kamerorna. överklagade och yrkade att Kammarrätten i , med ändring av länsrättens dom, skulle fastställa beslut att medge tillstånd till kameraövervakning på akutmottagningen. Justitiekanslern bestred bifall till överklagandet. Kammarrätten konstaterade att den direkta anledningen till övervakningen syntes vara att man vid ombyggnation gjort så att rummen inte var möjliga att överblicka från akutmottagningens reception. På grund av att allmän kameraövervakning inte ska ses som ett hjälpmedel som ska användas i stället för andra säkerhets- åtgärder eller förebyggande insatser fann kammarrätten att överklagandet skulle avslås. överklagade och yrkade att Regeringsrätten, med ändring av kammarrättens dom, skulle fastställa beslut att medge tillstånd till kameraövervakning på akutmottagningen. Justitiekanslern bestred bifall till överklagandet. Regeringsrätten fann inte anledning att betvivla att inte bara anställda utan också patienter och deras anhöriga drabbats och även framöver riskerade att drabbas av brottsliga och störande beteenden i de aktuella utrymmena. Även syftet att förbättra möjligheterna till ett snabbt ingripande om en väntande patients hälsotillstånd akut försämrades var, enligt Regeringsrätten, ett angeläget intresse för såväl patienter som anställda. Även om integritetsintresset allmänt sett gör sig starkt gällande i sjukhusmiljö menade att det måste vägas in att de som kan komma att utsättas för övervakning i huvudsak är samma personer som övervakningen har till syfte att skydda och hjälpa. Vidare skulle övervakningen utföras av samma personer som hade ansvaret för att omhändertagandet och vården av de väntande patienterna. Regeringsrätten anmärkte också att det inte var fråga om att spela in bilder eller att ta upp ljud. Enligt Regeringsrätten fick anses ha vidtagit de åtgärder som kunde anses rimliga när det gällde alternativ till kameraövervakning. Regeringsrätten fann vid en samlad bedömning att det fanns ett behov av kameraövervakning i väntrummen på akutmottagningen och att detta behov vägde tyngre än det intrång i den personliga integriteten som övervakningen innebar. Regeringsrätten upphävde kammarrättens och länsrättens domar och fastställde beslut i den överklagade delen. (Regeringsrättens mål nr 5767-02, RÅ 2004 ref 44). Tillstånd till kameraövervakning av entré och väntrum hos en socialjour i . i gav i beslut tillstånd att använda fyra övervakningskameror för övervakning av huvudentré med porttelefon, entrégård, personalentré med porttelefon och väntrum hos socialjouren på Fjärde Långgatan 7B i . Tillståndet förenades med villkor. Justitiekanslern överklagade beslutet till Länsrätten i och yrkade att länsrätten skulle avslå Stads ansökan till allmän kameraövervakning av väntrummet hos socialjouren. Länsrätten fann det utrett att det fanns ett stort övervakningsbehov av väntrummet och att fick anses ha gjort vad som ankom på den vad gällde alternativa säkerhetsåtgärder. Besökarna till var övervakade redan när de passerade ingången och skulle också skyddades av övervakningen. Länsrätten ansåg att behovet av kameraövervakning vägde tyngre än det intrång i den personliga integriteten som övervakningen innebar och avslog överklagandet. Justitiekanslern överklagade domen till Kammarrätten i . Kammarrätten fann det utrett att det fanns ett stort övervakningsbehov av väntrummet och att socialnämnden fick anses ha vidtagit de åtgärder som kunde anses rimliga som alternativ till kameraövervakning. Kammarrätten beaktade att de personer som skulle komma att övervakas i huvudsak var samma personer som övervakningen hade till syfte att skydda och hjälpa samt att det inte var fråga om att spela in bilder eller ta upp ljud. Vid en samlad bedömning fann kammarrätten att behovet av kameraövervakning vägde tyngre än det intrång i den personliga integriteten som övervakningen innebar och avslog överklagandet. (Kammarrättens mål nr 7403-06). Museer och bibliotek m.m.