sou · GYB363 · 2010-09-30 00:00:00 — Om det vid omprövning inte är möjligt att göra en tillförlitlig beräkning av arbetsgivaravgifter som en arbetsgivare är skyldig att be- tala på ersättning till en utlänning, ska vid skönsbeskattningen ersätt- ningen anses motsvara ersättning för tre månaders heltidsarbete om inte annat visas. Detta gäller endast beträffande arbetsgivaravgifter på ersättning för 1.arbete som utförts i vid vistelse här utan föreskrivet till- stånd, eller 2.arbete som tillfälligt utförts utomlands inom ramen för en anställ- ning i vilken arbetet vanligtvis utförs i vid vistelse här utan föreskrivet tillstånd. Vad som föreskrivs i första stycket gäller endast om arbetsgivaren uppsåtligen eller av oaktsamhet haft utlänningen i sin tjänst fastän ut- länningen vistats här utan föreskrivet tillstånd. Bestämmelsen är ny och har behandlats i avsnitt 7.10.3. Enligt denna bestämmelse gäller en presumtion för tre månaders utfört heltids- arbete när ett beskattningsbeslut avseende arbetsgivaravgifter på er- sättning till en utlänning för arbete vid vistelse här utan föreskrivet tillstånd omprövas och arbetsgivaravgifterna bestäms genom sköns- beskattning. Presumtionen gäller när utlänningen har vistats här utan föreskriven visering eller föreskrivet uppehållstillstånd. Presumtionen gäller när utlänningen har utfört arbete här vid olaglig vistelse eller tillfälligt utomlands inom ramen för en anställning i vilken arbetet vanligtvis utförs i vid vistelse här utan föreskrivet tillstånd. Presumtionen gäller inte någon viss nivå på den ersättning som ut- länningen erhållit, utan i det avseendet gäller sedvanliga bevisbörde- Detsamma gäller i frågan huruvida en viss person verkligen utfört arbete här vid vistelse utan föreskrivet tillstånd. 15.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet 1 kap. 4 § Uppgifter får behandlas för tillhandahållande av information som behövs hos för 1.fastställande av underlag för samt bestämmande, redovisning, betalning och återbetalning av skatter och avgifter, 2.bestämmande av pensionsgrundande inkomst, 4.revision och annan analys- eller kontrollverksamhet, 5.tillsyn samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan lik- nande prövning, a)enligt lagen (2007:324) om hantering av vissa borge- närsuppgifter och b)av andra frågor om ansvar för någon annans skatter och av- 7. fullgörande av ett åliggande som följer av ett för bind- ande internationellt åtagande, 8. verksamheten med bouppteckningar och dödsboanmälningar enligt , 9. tillsyn, kontroll, uppföljning och planering av verksamheten, och 10. hantering av underrättelser från arbetsgivare om anställning av vissa tredjelandsmedborgare. Uppgifter som får behandlas enligt första stycket får även behandlas för tillhandahållande av information som behövs i brotts- bekämpande verksamhet enligt lagen (1997:1024) om med- verkan i brottsutredningar. I paragrafen har det tillkommit en punkt 10. Ändringen är för- anledd av att arbetsgivare i förslaget till 7 kap. 1 b § utlännings- förordningen (2006:97) åläggs en skyldighet att underrätta Skatte- verket vid anställning av vissa tredjelandsmedborgare. Den innebär att behandling av de uppgifter som lämnas i under- rättelserna kommer att följa samma regler som gäller för beskatt- ningsverksamheten m.m. Vi har behandlat frågan närmare i av- snitt 5.5.9. Ändringarna i punkterna 8 och 9 är följdändringar av uteslutande redaktionell karaktär. 15.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Denna lag omfattar utlänningar som 1.har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting enligt 4 kap. 1 § eller som annan skyddsbehövande enligt 4 kap. 2 eller 2 a § utlänningslagen (2005:716) eller motsvarande äldre bestämmelser, 2.har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehålls- tillstånd efter tillfälligt skydd med stöd av bestämmelserna i 21 kap. 2, 3, 4 eller 6 § utlänningslagen och som inte är folkbokförda här i landet, 3.hålls i förvar enligt 10 kap. 1 eller 2 § utlänningslagen och som inte har placerats i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest, eller 4.vistas här med stöd av tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § eller 15 c § utlänningslagen. Sådana utlänningar som avses i första stycket 1 eller 2 omfattas av lagen även om de har meddelats beslut om avvisning eller utvisning. Det gäller dock inte utlänning som håller sig undan så att beslutet inte kan verkställas, om han eller hon har fyllt . I första styckets fjärde punkt har lagts till en hänvisning till 5 kap. 15 c § UtlL. Utlänningar som har beviljats ett tidsbegränsat uppe- hållstillstånd enligt denna bestämmelse får därmed rätt till vård i samma omfattning som när de hade ett tidsbegränsat uppehålls- tillstånd enligt 5 kap. 15 § UtlL. Bestämmelsen har behandlats i av- snitt 7.12. 15.6Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1989:773) om instruktion för Utöver vad som följer av polislagen (1984:387), polisförordningen (1998:1558), polisutbildningsförordningen (1999:740) eller av andra föreskrifter ska särskilt 1.verka för ett förtroendefullt förhållande mellan Polisen och allmän- heten, 2.utveckla och precisera de mål och riktlinjer som och regeringen lägger fast för polisverksamheten samt förmedla detta till polisorganisationen, 3.utarbeta planer för Polisens beredskapsplanläggning, 4.föra centrala polisregister, och 5.organisera en nationell insatsstyrka med huvuduppgift att be- kämpa terroraktioner i landet. 1.upprätthålla funktionen att vara a) nationell enhet för den internationella kriminalpolisorganisa- tionen () och för den europeiska polisbyrån (Europol), b) nationell kontaktpunkt för Schengens informationssystem (SIS) genom Sirenekontoret och ansvarig för den nationella delen av SIS, c) sådan centralbyrå när det gäller penningförfalskning som före- skrivs i den internationella konventionen för bekämpande av penning- förfalskning av (SÖ 2001:6), d) kontaktpunkt i brådskande fall för framställningar enligt rådets rambeslut /960/RIF av om förenklat infor- mations- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämpande myndig- heterna i Europeiska unionens medlemsstater, e) nationellt kontor för återvinning av tillgångar enligt rådets be- slut /845/RIF av om samarbete mellan medlemsstaternas kontor för återvinning av tillgångar när det gäller att spåra och identifiera eller annan egendom som härrör från brott, f) nationell kontaktpunkt för den europeiska byrån för förvalt- ningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens yttre gränser (Frontex), och g) nationellt kontaktställe för förmedling av uppgifter enligt arti- kel 15 i rådets beslut /615/RIF av om ett för- djupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet, 2.organisera en styrka inom Polisen för tjänstgöring utomlands i fredsfrämjande verksamhet (Polisens utlandsstyrka) i samarbete med Försvarsmakten och andra berörda myndigheter, 3.upprätthålla de förbindelser som behövs med utländska brotts- bekämpande myndigheter, utländska gränskontrollmyndigheter och internationella organ, 4.i samråd med den nationella OPC-koordinatorn delta i arbetet iden operativa kommittén (OPC), som är en del av Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i , 5.biträda i det internationella arbetet på polis- området, 6.svara för organisation och samordning av verksamhet för efter- sök av trafikskadat vilt, och 7.ta emot och vidarebefordra framställningar från enskilda om rätt till information m.m. om Europols personuppgiftsbehandling enligt artikel 30 i rådets beslut av om inrättande av Euro- peiska polisbyrån (Europol). 8.med anledning av artikel 14.2 i och rådets direktiv /52/EG av om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt, a) identifiera sådana risksektorer som anges där, samt b) samla in och sammanställa uppgifter om de inspektioner som ut- förs och rapportera till Europeiska kommissionen. får ingå överenskommelse om samarbete med en utländsk brottsbekämpande myndighet eller utländsk gränskontroll- myndighet i länder som är medlemmar i unionen eller som har slutit avtal enligt konventionen om tillämpning av Schengen- avtalet av om samarbete med konventionsländerna. Detta gäller dock inte om överenskommelsen kräver eller medverkan. Innan en sådan överenskommelse ingås ska () underrättas. Paragrafen har ändrats endast på så sätt att det förts in en ny punkt 8. Ändringen är föranledd av att det i sanktionsdirektivets artikel 14.2 första stycket ställs upp krav på att behöriga myndig- heter på grundval av en riskbedömning regelbundet ska identifiera de verksamhetssektorer där det är vanligt med anställning av tredje- landsmedborgare som vistas olagligt. Enligt punkt 8 a) är Rikspolis- styrelsen alltså den myndighet som ska göra dessa riskbedöm- ningar. Vi har behandlat frågan i avsnitt 12.6.2. I andra stycket i artikel 14.2 i sanktionsdirektivet föreskrivs att medlemsstaterna ska samla in statistik om de inspektioner som ska genomföras för att kontrollera direktivets efterlevnad. Uppgifterna ska rapporteras till kommissionen. Punkt 8 b) innebär att det är som är den myndighet som ska ansvara för insamling och sammanställning av uppgifterna om genomförda in- spektioner och resultatet av dem. Frågan har behandlats i avsnitt 12.7. 15.7Förslaget till förordning om ändring i utlänningsförordningen (2006:97) 5 kap. 1 § En utlänning som är medborgare i eller har ställning som varaktigt bosatt i en annan EU-stat är undantagen från kravet på arbetstillstånd. Undantag från kravet på arbetstillstånd gäller även, oavsett medborgarskap, make eller sambo till en sådan utlänning samt deras barn som är eller beroende av dem för sin för- sörjning. En utlänning som har beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § första stycket eller 15 c § utlänningslagen (2005:716) är undantagen från kravet på arbetstillstånd. I paragrafens andra stycke har lagts till en hänvisning till 5 kap. 15 c §. En utlänning som har beviljats ett tidsbegränsat uppehålls- tillstånd enligt denna bestämmelse får därmed rätt att arbeta även medan han eller hon vistas här för att kunna avsluta en rättegång mot arbetsgivaren eller en uppdragsgivare vid underentreprenad om rätt till innestående ersättning. Bestämmelsen har behandlats i av- snitt 7.12. 5 kap. 9 § Ett arbetstillstånd får inte beviljas än utlänningen har tillstånd att vistas här eller får vistas här utan tillstånd och inte än utlänningens pass gäller. Ett arbetstillstånd får inte be- viljas för en utlänning som endast innehar ett sådant identitetskort som avses i 2 kap. 17 § första stycket. Bestämmelsen ändras så att utlänningar inte kan beviljas arbets- tillstånd än de har rätt att vistas här. 6 kap. 13 a § Innan en tredjelandsmedborgare påbörjar en anställning ska arbets- givaren kontrollera en handling eller handlingar som visar att tredje- landsmedborgaren har föreskrivet tillstånd att vistas och arbeta här. Arbetsgivaren ska och under minst sex mån- ader därefter behålla en kopia av eller ett utdrag ur den eller de hand- lingar som visar att tredjelandsmedborgaren har föreskrivet tillstånd att vistas och arbeta här. Med tredjelandsmedborgare avses i denna paragraf en utlänning som inte är medborgare i en EU-stat, i en annan EES-stat eller i och som inte heller är familjemedlem till a)en EES-medborgare som har uppehållsrätt här enligt 3 a kap. utlänningslagen (2005:716), eller b)en medborgare i som utövar sin rätt till fri rörlighet. Paragrafen är ny. Den reglerar vissa av de skyldigheter arbetsgivare har i samband med anställning av vissa tredjelandsmedborgare. Genom dessa bestämmelser genomförs artikel 4.1 a–b i direktivet. I första stycket regleras arbetsgivares skyldigheter att innan en tredjelandsmedborgare påbörjar en anställning kontrollera att tredje- landsmedborgaren har föreskrivet tillstånd för att vistas och arbeta här i landet. Vi har behandlat bestämmelsen utförligt i avsnitt 6.4.3. Det finns situationer då tredjelandsmedborgare har rätt att uppe- hålla sig i landet utan uppehållstillstånd. Så är det t.ex. i (jämte annan Schengenstat, om han eller hon har vistats där före inresan till ). Då krävs endast visering. I förhållande till vissa tredje länder gäller viseringsfrihet och då behöver arbetsgivaren kontrollera att arbetstagaren är med- borgare i ett land för vilket viseringsfrihet gäller. Bestämmelsen i andra stycket innebär att en arbetsgivare är skyl- dig att ta en kopia av den tillståndshandling som tredjelandsmed- borgaren har visat upp. Kopian ska sedan bevaras under hela anställ- ningstiden och ytterligare efter att anställningstiden har löpt ut. I stället för en kopia av den eller de uppvisade hand- lingarna kan arbetsgivaren spara ett utdrag av dessa. Med detta menas att arbetsgivaren antecknar viktiga uppgifter i tillstånds- handlingarna och sparar dessa . I av- snitt 5.4.5 har vi angett närmare vilka uppgifter som måste sparas. I det tredje stycket inskränks den grupp av tredjelandsmed- borgare som bestämmelserna i första och andra styckena ska tillämpas på. Först anges vad som menas med en tredjelandsmedborgare, nämligen en utlänning som inte är medborgare i en annan EU-stat, en annan EES-stat eller i . Detta motsvarar definitionen i 1 kap. 3 c § UtlL. Bestämmelserna i första och andra styckena ska dock inte tillämpas i fråga om vissa grupper av personer, trots att de är tredjelandsmedborgare enligt denna definition. Det gäller be- träffande dels tredjelandsmedborgare vilka är familjemedlemmar till en EES-medborgare som har uppehållsrätt här i landet enligt 3 a kap. UtlL, dels tredjelandsmedborgare som är familjemedlemmar till schweiziska medborgare som utövar sin rätt till fri rörlighet. Vi har behandlat frågor om vilka tredjelandsmedborgare kontrollskyldig- heten gäller för i avsnitt 5.4.2. Det bör framhållas att kontrollskyldigheten inte är uttömmande reglerad genom bestämmelsen i denna paragraf. Arbetsgivare har enligt 20 kap. 5 och 12 §§ UtlL ett ansvar för att tillstånd till vistelse och arbete finns, om sådant är föreskrivet, även vid anställning av andra utlänningar än de som anges i denna paragraf. 6 kap. 18 § Polisen genomför inspektioner hos arbetsgivare för att utreda brott som avses i 20 kap. 5 § utlänningslagen (2005:716). Paragrafen är ny. Den innebär ett förtydligande av polisens uppgift att utreda brott som avses i 20 kap. 5 § UtlL. Bestämmelsen införs som ett led i genomförandet av sanktionsdirektivet, se vidare i av- snitt 12.6.1. Det bör framhållas att bestämmelsen inte medför några ytterligare befogenheter än de som i allmänhet tillkommer polisen vid brottsutredning. 7 kap. 1 b § En arbetsgivare som anställer en tredjelandsmedborgare som avses i 6 kap. 13 a § ska senast månaden efter den kalendermånad då anställ- ningen påbörjades underrätta om anställningen. får meddela närmare föreskrifter om när och på vilket sätt underrättelse ska ske samt vad underrättelsen ska innehålla. Första stycket gäller inte vid anställning av en tredjelandsmed- borgare som har ställning som varaktigt bosatt här enligt 5 a kap. ut- länningslagen (2005:716) eller i en annan EU-stat. I denna paragraf, som är ny, anges i första stycket att arbetsgivare som anställer en sådan tredjelandsmedborgare som anges i 6 kap. 13 a § måste underrätta om anställningen. Genom denna bestämmelse genomförs artikel 4.1 c i direktivet. Under- rättelsen ska ske senast månaden efter den kalendermånad då anställ- ningen påbörjades. I andra stycket ges bemyndigande att i föreskrifter ange närmare hur och när underrättelse ska ske. Av tredje stycket följer att det inte är nödvändigt att lämna under- rättelse vid anställning av en tredjelandsmedborgare som har ställning som varaktigt bosatt här i landet eller i en annan EU-stat. Undan- taget har behandlats i avsnitt 5.5.8. 8 kap. 10 e § En myndighet som beslutar om avvisning eller utvisning av en tredjelandsmedborgare ska informera denne om möjligheten att ansöka om betalningsföreläggande enligt lagen (1990:746) om betalningsföre- läggande och handräckning beträffande innestående ersättning för ar- bete vid vistelse här utan föreskrivet tillstånd, att väcka talan vid domstol mot arbetsgivaren om sådan ersättning samt att ansöka om verkställighet av dom avseende sådan ersättning. Bestämmelsen är ny. Den har behandlats i avsnitt 7.9. I bestämmelsen föreskrivs en skyldighet för myndigheter som prövar en fråga om avvisning eller utvisning av en tredjelandsmedborgare att ge honom eller henne viss information. Direktivet med sanktioner mot arbetsgivare är problematiskt från diskrimineringssynpunkt. Tyngdpunkten i direktivet ligger på att bestraffa arbetsgivare i syfte att avhålla dem från att anställa tredje- landsmedborgare som vistas olagligt inom EU. Det finns dock uppen- bara risker för att direktivet kommer att få följder för möjligheterna att få arbete även för personer med utländsk bakgrund som vistas här lagligt. Det finns en risk för att de krav som ställs på arbetsgivare som anställer tredjelandsmedborgare, liksom de sanktioner och åtgärder som ska kunna vidtas mot arbetsgivare vid anställning av personer som inte har rätt att vistas här, får en hämmande effekt på arbets- givares vilja att anställa personer med utländsk bakgrund. Direktivet som sådant kan därför medföra negativa effekter för anställbarheten hos tredjelandsmedborgaren och personer som felaktigt förmodas tillhöra denna grupp. Därutöver finns en stor risk att de regler som införs för att implementera direktivet kommer att tillämpas på ett sätt som är diskriminerande. Det kan innebära att personer som utifrån sitt ut- seende, brytning eller annan markör förmodas tillhöra gruppen tredje- landsmedborgare utsätts för särskilda kontroller, medan andra und- slipper detta. Detta leder till ett utpekande av vissa och till att per- soner som utifrån sitt utseende definieras som européer men som egentligen tillhör gruppen tredjelandsmedborgare inte utsätts för tillräcklig kontroll utifrån lagens ändamål. Det enda sättet detta kan undvikas är att arbetsgivare vidtar samma kontrollåtgärder oavsett vad han eller hon har för bild av arbetssökandes bakgrund. Jag är väl medveten om att är förpliktat att genomföra direktivets bestämmelser. Utredningen har gjort vissa försök att för- hindra att genomförandet av direktivet leder till diskriminering och andra negativa effekter för tredjelandsmedborgare och andra med utländsk bakgrund. Trots dessa försök riskerar den nya lagstiftningen att medföra ökad diskriminering på grund av etnisk tillhörighet. (endast källor som vi hänvisar till) Adlercreutz, Axel: Avtalsrätt I, 12 uppl. Adlercreutz, Axel och : Svensk arbetsrätt, 13 uppl. , och : Lagen om avtal och andra rätts- handlingar på förmögenhetsrättens område, 9 uppl. , : Legala förbud och ogiltighet – En teleologisk studie. I for Rettsvitenskap 1999, s. , : Högsta domstolens prejudikatfunktion och bruket av obiter dicta. I – Års- bok I, 2008, s. , , och : Medbestäm- mandelagen. Lagtext med kommentarer, 2 uppl. 1997 , : Ogiltighet ur civilrättslig och skatterättslig syn- , : Avtalsvillkorslagen. I 1974 s. , och : Europarättens grunder, 3 uppl. , : Svensk internationell privat- och processrätt, 7 uppl. , , och : , Hans: Mänskliga rättigheter i europeisk praxis, 3 uppl. Evju, : Solidariskt ansvar för uppdragsgivare i . I EU & arbetsrätt nr 3/4 2009 , : Lag om offentlig upphandling – en kommentar, 2009 Grönfors, : Avtalslagen, 3 uppl. , : From Vagrant to Undocumented Migrant Worker. Helots at Work and the intersection between standards, labour law and immigration policy. I 12(2) 2010, s. , : Ett gammalt tvisteämne: nullitet och angrip- lighet. I till , 1951 Lehrberg, : Avtalsrättens grundelement, 2 uppl. 2006 Lunning, , och : Anställningsskydd. till anställningsskyddslagen, 9 uppl. 2006 Munukka, : Är obehörig vinst en svensk rättsprincip?. I Ny Juridik 3:09 s. , : Om förvärv i strid med legala förbud. I for Rettsvitenskap 1936, s. , och : Allmän avtalsrätt, 7 uppl. , : Nya argumentationslinjer i förmögenhetsrätten. I 2009 s. , : Löntagarrätt, 1994 van Dijk, , , och (eds. ): Theory and Practice of Convention on Human Rights, 4th edition – 2006 Wikrén, , och : Utlänningslagen med kommentarer, 9 uppl. Vängby, : Övergångsbestämmelser i civilrättslig och process- rättslig lagstiftning. I till , 2008 Proposition 1962:10 med förslag till brottsbalk, del C Proposition 1964:10 med förslag till lag om införande av brotts- balken m.m. Proposition 1968:142 angående riktlinjer för utlänningspolitiken m.m. Proposition 1970:166 med förslag till lag om ändring i lagen (1935:113) med vissa bestämmelser om arbetsförmedling Proposition 1971:77 med förslag till lag om vissa internationella Proposition 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riks- dagsordning m.m. Proposition 1975/76:18 om ändring i utlänningslagen (1954:193), m.m. Proposition 1975/76:105 med förslag till arbetsrättsreform m.m. Proposition 1975/76:209 om ändring i regeringsformen Proposition 1976/77:149 om arbetsmiljölag m.m. Proposition 1981/82:142 om ändring i (ekonomiska sanktioner vid brott i näringsverksamhet) Proposition 1981/82:146 om ändring i utlänningslagen (1980:376), m.m. Proposition 1981/82:165 med förslag till konkurrenslag Proposition 1983/84:111 med förslag till ny polislag m.m. Proposition 1983/84:144 om invandrings- och flyktingpolitiken Proposition 1985/86:23 om ändring i m.m. (företags- Proposition 1985/86:126 om lag om näringsförbud, m.m. Proposition 1988/89:86 Ny utlänningslag m.m. Proposition 1990/91:124 om privat arbetsförmedling och uthyrning av arbetskraft, m.m. Proposition 1992/93:88 om offentlig upphandling Proposition 1995/96:98 Ändrade regler för näringsförbud Proposition 1995/96:215 Otillbörlig kurspåverkan och vissa insider- frågor Proposition 1999/2000:85 tillträde till vissa internationella överenskommelser för bekämpande av penningförfalskning m.m. Proposition 2000/01:40 Penningförfalskning m.m. Proposition 2001/02:135 antagande av rambeslut om be- kämpande av terrorism Proposition 2001/02:144 Lag om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Proposition 2002/03:106 Administrativa avgifter på skatte- och tull- området, m.m. Proposition 2003/04:35 Människosmuggling och tidsbegränsat uppe- hållstillstånd för målsägande och vittnen m.m. Proposition 2003/04:50 Åtgärder för att klarlägga asylsökandes iden- titet, m.m. Proposition 2003/04:111 Ett utvidgat straffansvar för människo- handel Proposition 2005/06:59 Företagsbot Proposition 2005/06:130 Omvänd skattskyldighet för mervärdes- skatt inom byggsektorn Proposition 2005/06:209 Straffrättsliga regler mot förorening från fartyg Proposition 2006/07:128 Ny lagstiftning om offentlig upphandling och upphandling inom områdena vatten, energi, transporter och posttjänster Proposition 2007/08:135 Ny konkurrenslag m.m. Proposition 2007/08:147 Nya regler för arbetskraftsinvandring Proposition 2008/09:1 Budgetpropositionen , utgifts- Proposition 2009/10:31 Genomförande av skyddsgrundsdirektivet och asylprocedurdirektivet Proposition 2009/10:80 En reformerad grundlag Proposition 2009/10:125 En ny alkohollag Proposition 2009/10:152 Förstärkt straffrättsligt skydd mot människohandel SOU 1988:1 Översyn av utlänningslagen, betänkande av Utredningen om översyn av utlänningslagen SOU 1994:141 Arbetsrättsliga utredningar. Bakgrundsmaterial utarbetat av sekretariatet vid arbetsrättskommitté SOU 2004:110 Gränskontrollag – effektivare gränskontroll, betänk- ande av SOU 2006:87 Arbetskraftsinvandring till – förslag och konse- kvenser, slutbetänkande av 2008:38 EU, allmännyttan och hyrorna, betänkande av Utred- ningen om allmännyttans villkor, del I SOU 2009:58 Skatteförfarandet, slutbetänkande av Skatteförfarande- utredningen SOU 2009:60 Återvändandedirektivet och svensk rätt, delbetänkande av SOU 2009:91 Fingeravtryck i uppehållstillstånd, slutbetänkande av NJA 1953 s. 99