sou · GXB315 · 2010-01-01 00:00:00 — – museisamverkan ger resultat SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att se över vissa frågor inom museisektorn. Dåvarande överintendenten förordnades att vara särskild utredare. Till experter förordnades : överintendent , biträdande avdelningschef , länsmuseichef , museidirektör , museichef och kulturdirektör . Dessa har fullgjort sitt uppdrag . Projektledaren har varit sakkunnig 07.05.16 – 08.11.01 Experter under delar av utredningstiden har varit: kanslirådet 07.05.16 – 07.08.06, departementssekreteraren 08.01.07 – 08.08.31 departementssekreteraren 07.09.03 – 08.01.07 samt 08.03.31 – 09.02.15 och departementssekreteraren 08.11.01 – 09.02.15 Sekreterare har från varit och från Liv Hammargren. har varit ensam utredare och svarar för innehållet i betänkandet. Utredningens sakkunnige och experter har bidragit med synpunkter och förslag vid tre avstämningstillfällen och fem avstämningstillfällen . I och med detta betänkande är uppdraget avslutat. Bakgrund, problembeskrivning och intryck från det Utgångspunkter och arbetsmodell ......................................... Arbetets inriktning – i enlighet med Lägesrapporten............ Arbetets uppläggning och genomförande .............................. 1.3Museikoordinatorsuppdraget – ett första steg i en Ett utpekat samordningsmandat............................................. En tydlig samtalspart på myndighetsnivån............................. En instans med överblick......................................................... Brist på samordning innebär risk för dubbelarbete och Att behålla styrfarten............................................................... Samordningsprojekt inriktade mot museernas 2.1.4 Slutsatser och återstående utmaningar ........................ Samlings- och föremålsvård..................................................... 2.2.2 Bevarandefrågorna i ett internationellt perspektiv ..... 2.2.3 Det nationella ansvaret för bevarandefrågor i 2.2.4 Utvecklingen inom området samlings- och 2.2.6 Svensk Museitjänsts organisatoriska placering ........... Lån och depositioner................................................................ 2.3.4 Slutsatser och återstående utmaningar ........................ 2.4.3 och gallrar aktivt ........ 2.4.4 och tar fram riktlinjer....................... 2.5.3 Slutsatser och återstående utmaningar ........................ 2.6Kompetensförsörjning, fortbildning och internationellt Publik och pedagogik............................................................... Frågor som särskilt berör centralmuseerna .................... 3.1.1 Kartläggning av centralmuseernas administration 3.1.3 lönsamt att samla enskilt små resurser............ 3.1.4 Samverkan för minskad sårbarhet och höjd 3.1.6 Fortsatt arbete med administrativ samordning är 3.2.1 Förhandling enda sättet att påverka hyran.................. 3.2.2 Viktigt att regeringen följer utvecklingen av 3.2.3 Höjd hyra måste beaktas vid anslagsomräkningen..... 3.2.4 Kostnadshyra medför flera risker men även 3.2.5 Frågan om eftersatt underhåll...................................... Samordnande funktioner i flertalet länder ........................... 4.1.3 Analys ger underlag för beslut om prioriteringar..... Nationella museer och samordning ...................................... Branschansvar med hjälp av statligt stöd.............................. Betydelsen av en tydlig roll- och ansvarsfördelning ............ Kraftsamling – vägen framåt 5.1Erfarenheter från utredningens projekt och besök i 5.2Befintliga formaliserade strukturer för samverkan Ansvarsmuseer som stödstruktur .............................. Museernas olika samarbetsråd.................................... 5.3Statligt samverkansstöd – tillbakablick och 5.3.1 utredningar och ansatser till nationellt stöd- och styrsystem................................................... 5.4 Kunskap finns inom befintliga förvaltningsmyndigheter.... Funktioner inom Riksutställningar ........................... 5.4.3 Funktioner inom ........................... 5.5 Befintliga resurser måste samordnas. samordningsfunktion för museerna...................................... 5.5.1 En dynamo för samverkan och utveckling ................ 5.6 Samordningsfunktionens uppgifter....................................... 5.6.1 Praktiskt stöd för museernas kärnområden .............. 5.6.2 Kunskapsspridare och kontaktyta mot omvärlden... Expertmyndighetsfunktion för museifrågor............. 5.6.4 Tydligare struktur gynnar museerna.......................... 5.7Specifika samordningsfunktioner för vissa museer med finansiering via statsbudgetens utgiftsområde 17 ................ 5.7.1 Centralmuseerna, anslag 8:1 och 8:2.......................... 5.7.2 Bidrag till regionala museer anslag 8:3....................... 5.7.3 Gruppen vissa museer anslag 8:4................................ 5.7.4 Ájtte – ett centrum för samisk kultur........................ 5.7.5 Övriga nationella minoriteter..................................... 5.8Stärkt kulturpolitiskt ansvar för statliga museisamlingar som inte sorterar under ..................... 5.9 Breddat ansvarstagande genom nationella åtaganden.......... En internationell förebild........................................... Nationella åtaganden – ett ickefinansiellt 5.10Samla befintliga utvecklingsmedel i en pott för nationellt prioriterade forsknings- och 5.10.1 Stimulans till hela sektorns utveckling...................... 5.10.2 Utredningens överväganden ...................................... 5.12.1 Branschorganisationer i andra länder har ofta 5.12.2 Samspelet mellan staten och museer kan bli ett positivt laddat Satsa aktivt på ansvarstagande för centralmuseernas samlingar i de kommande årens generationsväxling............ Tappa inte tempo – behåll styrfarten!................................... Konsekvenser vid genomförande av utredningens Utredningens förslag och ..................... Samordning för bättre resursutnyttjande............................. 6.2.1 Bättre förutsättningar för museernas verksamhet.... 6.2.2 Samordningen kommer medborgarna till godo........ 6.3Personella och ekonomiska konsekvenser av inrättandet Omflyttning och inrättande av nya tjänster.............. Riksutställningar som bör samverka med samordningsfunktionen för museer .......................... 6.6.1 Brottsligheten och det brottsförebyggande 6.6.2 Småföretags arbetsförutsättningar m.m. ................... 6.6.3 Jämställdheten mellan kvinnor och män samt de 6.6.4 Övriga krav på konsekvensanalys .............................. Bilaga 1 Kommittédirektiv................................................. Bilaga 2 Tilläggsdirektiv.................................................... Bakgrund, problembeskrivning och intryck från det genomförda utredningsarbetet Utredningen har som uppdrag haft att se över vissa frågor inom museiområdet (se direktiv i bilaga 1). samråd ingick i uppdraget liksom dialog med berörda parter (se kontaktlista i bilaga 20). Olika former för ökad samverkan ska prövas i syfte att frigöra resurser för museernas kärnverksamhet samt bidra till ytterligare högkvalitativ verksamhet. I uppdraget ingår också att föreslå hur ökad samverkan och eventuella stödfunktioner inom museiområdet lämpligast kan åstadkommas och organiseras efter det att koordinatorn avslutat sitt uppdrag. I direktiven efterfrågas konkret projektarbete och framtagande av underlag för långsiktigt verkande åtgärder. Uppdraget omfattar främst det statliga och statsunderstödda museiväsendet inom ansvarsområde samt övriga statligt finansierade museer och museiväsendet i dess helhet om synergieffekter kan uppnås för hela sektorn. Inriktningen mot frågor, som kan ha synergieffekter för sektorn som helhet, förstärktes i det rundabordssamtal med representanter för hela museisektorn som arrangerade (bilaga 3). Detta breda angreppssätt i arbetet har varit vägledande i valet av arbetsområden där åtgärder och processer som gynnar sektorn som helhet särskilt uppmärksammats. Jag redovisade i en lägesrapport (bilaga 4) hur jag uppfattat uppdraget och avsåg att fullgöra det. Jag presenterade där också den bild av dagens museisverige som utgör bakgrunden för vårt arbete. Utredningsarbetets huvudmoment som kortfattat sammanfattas nedan ligger till grund för betänkandets disposition. Utredningen har också i enlighet med tilläggsdirektiv (bilaga 2) gjort en översyn av Stiftelsen i . Regeringen tog i budgetpropositionen upp frågan och beslöt att inte genomföra utredningens förslag.1 Arbetets inriktning och betänkandets disposition Samverkan för kraftfull museiutveckling har jag uppfattat som det främsta syftet med uppdraget och jag har med den ambitionen arbetat på att: i praktisk verksamhet åstadkomma samverkan inom museernas kärnområden (kapitel 2) studera förutsättningarna för ökad samverkan inom det administrativa området för centralmuseikretsen (kapitel 3) genom studiebesök i åtta länder inhämta internationella perspektiv på den svenska situationen för museerna (kapitel 4) med ledning av de erfarenheter som inhämtats lägga fram förslag till sådana stödfunktioner och former för ökad samverkan inom museiområdet som bedöms behövliga efter det att uppdraget avslutats (kapitel 5 och 6) i nära samarbete med (dir. 2007:99) visa hur dessa funktioner kan infogas i den förvaltningsstruktur de föreslår (kapitel 5 och 6) Ett introducerande kapitel (kapitel 1)där våra direktiv, bakgrund och problembeskrivning presenteras ger också en bild av de erfarenheter utredningens arbetssätt och kontakter givit, eftersom jag ser detta som nycklar både till de konkreta resultat som uppnåtts i utredningsarbetets samordningsprojekt och till de slutsatser jag drar för framtiden. Till betänkandet är fogat en bilagedel med fylligare bakgrundsteckningar, projektredovisningar, resultat från arbetsgrupperna i form av policies, riktlinjer m.m. samt den till engelska översatta internationella rapporten. 1 Budgetproposition (prop. 2008/09:1). I de projekt som i utredningsarbetet drivits inom museernas kärnområden2, har representanter från museer från central, regional och nivå varit engagerade. I frågan om möjliga effektivitetsvinster för de statliga museerna har utredningsarbetet genomförts med stöd av () (bilaga 12). Studieresor till åtta utvalda länder har givit perspektiv på situationen i . Förutom våra nordiska grannländer har besök gjorts i , , (), () och . Den rapport utredningen ställt samman och översatt till engelska (bilaga 13) har mötts med intresse av de institutioner som besöktes och som anser att den kan komma till användning också för diskussioner i det egna landet. Förslagen till stödfunktioner för ökad samverkan efter det att utredningsuppdraget avslutats baseras på ett brett kontaktarbete med museer och relevanta myndigheter och organisationer i hela landet (bilaga 20) samt på de internationella erfarenheter studieresorna har gett (bilaga 13). Under arbetets gång har utredningen haft ett nära samarbete med kring de förslag som läggs fram. Utredningarna har i regelbundna samråd hållit varandra informerade i aktuella frågeställningar. Den bild av det svenska museilandskapet, (typer av museer, nätverk, förväntningar, aktuella frågor, m.m.) som presenterades i Lägesrapporten har förstärkts. Museer på alla nivåer arbetar professionellt och verksamheten får bedömas ligga väl framme vid en internationell jämförelse. Många exempel finns på nyskapande och intressant verksamhet. Det finns också professionella nätverk såväl inom specifika ämnesområden som i för vissa uppgifter avgränsade frågor. Det saknas dock centrala stödfunktioner med befogenheter att ta initiativ i utvecklingsfrågor, vedertagna policies och vägledningar samt en given instans att vända sig till i museifrågor generellt. 2 Med museernas kärnverksamhet avses i allmänhet, och i enlighet med () definition: att förvärva, bevara, undersöka, förmedla och ställa ut vittnesbörd om människan och hennes omvärld. Museiinstitutioner har därför ofta tvingats lösa egentligen gemensamma frågor på egen hand. Det saknas också centralt utpekat ansvar för strategiska analyser och övergripande beslutsunderlag för sektorn som helhet likaväl som för de statliga och statsunderstödda museerna. Signifikanta erfarenheter av utredningsarbetet Rollen som Museikoordinator har för mig tydliggjort vad ett givet samordningsmandat kan innebära och vilka resultat som kan uppnås. Utredningens utpekade samordningsroll har möjliggjort möten och initiativ som kunnat leda vidare till fördjupade samverkansinitiativ. Man kan tala om en trollspöeffekt. Museikoordinatorsuppdraget har svarat mot behovet av en instans som har som uppgift att långsiktigt svara för samordning av det samlade museiväsendet i landet; en instans som med regeringens mandat och museernas acceptans kan fungera som brevlåda, uppgiftslämnare, kopplingsstation och samverkanspart. Detta gäller t.ex. sektorsövergripande nationella insatser. Jag har uppfattat att en sådan känd och bemannad brevlåda har förutsättningar att intensifiera samverkan inte minst i den mångfald situationer som kontinuerligt uppstår där det krävs nationell överblick, beredskap och befogenhet att agera. Den samlade överblick över hela museifältet som jag fått i och med uppdraget har saknats i den statliga myndighetsstrukturen. Lokala lösningar har ofta präglat utvecklingen inom t.ex. digitalisering, registrering, samlings- och föremålsvård. Enskilda museer har ofta själva fått bära den dubbla bördan av dyra lärpengar och sämre funktionalitet. Rollen som museikoordinator har kunnat fungera som en plattform för samtal både nationellt och internationellt. Samordningsprojekt inriktade mot museernas kärnverksamhet Inom ett antal av museernas kärnområden har utredningen tillsammans med museernas egna experter tagit fram konkreta direkt tillämpbara resultat som webb-plattform för gemensam datafångst, riktlinjer, policies, handledningar, formulär, kunskapssammanställningar m.m. I flertalet arbetsgrupper har deltagarna kunnat konstatera ett behov av ytterligare fördjupning och kompletteringar och utredningen ser en risk i det vakuum som uppstår när den samlande instansen inte längre finns på plats. En redovisning av mina överväganden samt de resultat utredningen i sina arbetsgrupper tagit fram följer nedan. K-samsök – en för museisverige gemensam växel för datafångst ur museernas föremålskataloger Utredningen har inom projektet tagit fram: en fungerande samsökningsväxel, beta-version i drift en policy för webbpublicering av i synnerhet fotografiskt material (bilaga 5) Utredningen har kunnat konstatera stora brister vad gäller bl. a. standardutveckling och interoperabilitet för de databassystem som används i museisektorn. Tillsammans med bl.a. Västarvet/, och har projektet formerats, med uppgift att bygga en samsökningsmodell, som ska möjliggöra för alla att samlat kunna ta del av informationen i deltagande museers föremålsdatabaser genom webben. Representanter för ett tjugotal museer på alla nivåer har deltagit i arbetsgrupper knutna till projektet. Vid utredningstidens slut är samsökningsplattformen driftsatt i en första fas. Att har tagit på sig en nyckelroll i projektet som långsiktig förvaltare av K-samsök har varit en avgörande faktor för funktionens stabilitet. Till denna stabilitet bidrar också den med Kungl. och gemensamma planeringen för att åstadkomma samsökningskapacitet inom hela ABM-området (Arkiv, Bibliotek, Museer). För att garantera en fortsatt positiv utveckling bedömer jag att , som redan har en nyckelroll i projektet, av regeringen bör ges i uppgift att fortsatt förvalta hela K-samsök inklusive policies, arbetsgrupper, tekniska system, löpande uppgradering och utvecklingsprocess. Förslag med den innebörden läggs fram i avsnitt 5.4.1 Arbetet i projektet har också tydliggjort behovet av samverkan inom digitaliseringsområdet mellan arkiv, bibliotek och museer (ABM). (Se vidare i avsnitt 5.2.2) Utredningen har genom projektet tagit fram underlag som behandlar: riktlinjer för beräkning av nyckeltal för både kort- och långsiktiga kostnader för magasinsförvaltning (bilaga 6) klimatisering, förtätning och tillgänglighet i magasin översiktlig internationell jämförelse av hur bevarandefrågor hanteras Situationen för museernas samlingar förefaller ha förbättrats det , i synnerhet beträffande samlings- och föremålsvård. Spridningen av kunskaper och nya forskningsresultat vad gäller föremålsvård sker dock inte på ett systematiskt sätt. En arbetsgrupp med samlingsansvariga museitjänstemän har tagit fram underlag inom ett antal områden som bedömts som särskilt viktiga vad gäller förebyggande föremålsvård. I arbetet har gruppen också haft stöd av avdelning () samt av . Det är min bedömning att projektet tagit fram användbara hjälpverktyg men att denna typ av frågor kräver kontinuerlig uppdatering och expertis. Jag har funnit att , genom verksamhet som bedrivs vid dess förvaltningsavdelning bör ha ett tydligare formulerat uppdrag att vara expertmyndighet i dessa frågor än vad som är fallet . Dess uppgift bör vara att på samma sätt som projektarbetet bedrivits, lösa sin uppgift i samverkan med museisektorn i syfte att fånga upp och sprida de erfaren- heter vad gäller samlings- och föremålsvård som finns där. Förslag med den innebörden läggs fram i avsnitt 5.4.1 Jag har också noterat den roll som () tillsammans med de museer som är deras hyresgäster spelar i utvecklingen av god magasinsstandard och konstaterar att dess kvalitativa tjänster inom området föremålsvård utgör en resurs för såväl statliga som andra museer. Utredningen har med stöd av arbetsgruppen tagit fram: en kartläggning av de centrala museernas lån och depositioner (bilaga 8) en policy med rekommendationer för museers hantering av lån och depositioner (bilaga 9) en översättning av en internationellt utarbetad blankett (från ett EU-projekt till stöd för samlingarnas rörlighet) som därmed kan användas som standardformulär av svenska museer (bilaga 10) Föremålslån mellan museer i samband med utställningar är ett väsentligt sätt att främja medborgarnas tillgång till samlingarna. Lån för forskningsändamål är också betydelsefulla för samlingarnas legitimitet. Hanteringen av lån mellan museer är dock en tids- och resurskrävande process där framför allt de centrala museernas tjänster är frekvent efterfrågade. En arbetsgrupp med låneansvariga på centrala, regionala och kommunala museer har sökt lösningar för att förenkla och underlätta hanteringen av lån i museisektorn. Det är min uppfattning att de verktyg arbetsgruppen tagit fram samt den genomlysning av problematiken man har gjort kommer att kunna vara till gott stöd för många museer i landet. Jag ser ett generellt behov av lokalt formulerade och offentliggjorda museipolicies för bl.a. lån. Sådana skulle skapa förutsättningar för samsyn och samverkan kring dessa frågor både för de direkt berörda museerna och för museisektorn i stort. Det finns också behov av ett uppdrag till de centrala museerna om en översyn av det material i deras förvaltning som har oklara ägarförhållanden. Syftet är att förena det formella ägarskapet med En uppordning i detta hänseende skulle dels förenkla lånehanteringen dels förtydliga vem som bär det långsiktiga förvaltningsansvaret. Jag har också noterat arbetsgruppens uppfattning att den tungroddhet som hanteringen av äldre depositioner (ingångna ) utgör aktivt bör kunna mötas genom avslutning alternativt omvandling till tidsbegränsade lån allteftersom ärenden aktualiseras. I utredningens arbetsgrupp för lån har även frågan om gallring av museiföremål diskuterats. Detta är en central fråga i museernas kärnuppdrag och den kräver längre och mer fördjupat arbete än vad som varit möjligt . Arbetsgruppen har identifierat ett antal frågor som bedöms angelägna för att stimulera museernas arbete med att förädla sina samlingar. Det handlar om att museernas arbete med gallringsfrågor skulle underlättas om samtliga museer med statligt verksamhetsstöd formulerade och offentliggjorde en tydlig policy för gallring. Därutöver upplevs ett hinder för en aktiv förvaltning och förädling av dessa samlingar vara osäkerhet om tolkningen av de villkor som enligt lag om statsbudgeten (1996:1059) gäller för statlig egendom. Förtydliganden i dessa delar skulle kunna tjäna som stöd för ett mer aktivt förhållningssätt hos museerna. Därutöver behövs även förtydliganden om villkoren i Kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188) med speciellt fokus på disposition av eventuella intäkter vid försäljning satt i relation till de internationella museietiska regler () ställt upp när det gäller försäljning av gallrade museiföremål. Utredningen har inom projektet tillsammans med tagit fram en PM, Forskning för kulturområdets behov, överlämnad till regeringen av Museikoordinatorn och gemensamt (bilaga 11). Utredningen konstaterar att museisektorn, i likhet med hela kulturområdet, behöver mer forskning. Det forskas för lite på samlingarna men också på museernas praktik. Representanter för samtliga centrala museer har inför regeringens forskningsproposition Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) deltagit i framtagandet av den ovan angivna PM. har museernas forskningsbehov belysts i ett antal seminarier. Centralmuseerna ser fördelar i att fortsätta det påbörjade samarbetet inför planerade gemensamma forskningsstrategier. Jag delar denna uppfattning. Kompetensförsörjning, fortbildning och internationellt utbyte Kompetensförsörjningen är en viktig framtidsfråga för sektorn. Utredningen har fört löpande samtal med () i syfte att följa upp och vidareutveckla den kartläggning av kompetensutvecklingsbehoven i sektorn som RSM genomförde . Samtal har också förts kring RSM:s internationella arbete där en förstudie genomförts men medel saknats för att gå vidare i utvecklingsarbetet. Utredningen delar med RSM uppfattningen att det är en för museiutvecklingen viktig samverkansfråga att former för statliga uppdrag till RSM i frågor av denna art kan komma till stånd. Jag tar upp dessa behov i kapitel 5 och 6. Utredningen har vinnlagt sig om att säkra de publika perspektiven i sina olika projekt och arbetsgrupper och ser det också som fortsatt angeläget att tillgänglighet och pedagogiska infallsvinklar prioriteras i allt museiarbete. Jag lyfter i avsnitt 5.4.2 fram den viktiga resurs som Riksutställningar här bör utgöra. Utredningen har samlat experter från fältet till två möten för att diskutera de specifika problem som finns kring området fotografi. Våra möten har lett till en strukturering av problemområdet som kan utgöra grund för fortsatta initiativ. Erfarenheter i de specifikt mot centralmuseerna inriktade projekten Gemensam administration och samordnande stödfunktioner Utredningen har med stöd av () kartlagt administrationen och övriga stödfunktioner vid centralmuseerna och ytterligare några statliga kulturinstitutioner. Syftet har varit att undersöka i vilken mån det finns besparingar att göra genom effektiviseringar och samverkan i vad gäller administration och verksamhetsstöd. ESV och utredningen anser att det åtminstone i ett längre perspektiv är möjligt att spara av kostnaderna för administrativa tjänster genom att lägga samman och dela på resurser vilket motsvarar en besparing på . Detta trots att flera museer bedöms ha kommit långt med effektiviseringsarbetet internt.