sou · GYB374 · 2010-10-18 00:00:00 — 2 Transam uppföljning av nationell strategi för transportrelaterad FUD åren 2005–2007, Policy VP 2009:01. Näringsliv, akademi och institut har kunna ansöka om finansiering i två ansökningsomgångar, respektive 2009. Inom programmet har 40 projekt beviljats finansiering till en total kostnad av . pågår en halvtidsutvärdering av programmet. Den beräknas vara klar /11. Utvärderingen fokuserar på programmets nytta, relevans och kvalitet. Bilens social och ekonomiska betydelse (BISEK) Bilens sociala och ekonomiska betydelse (BISEK) är ett flerårigt samarbete mellan , vägverken i och , , svenska motororganisationers samarbetsorganisation (Mosk) samt Bil för finansiering av forskning om bilens sociala och ekonomiska betydelse för hushåll och individer i det moderna samhället. Målet är att samhället tillförs sådan kunskap att det är möjligt att på ett sakligt sätt beskriva sociala och ekonomiska konsekvenser av åtgärder inom vägtransportsystemet för olika kategorier av individer och hushåll. Forskningen ska även bidra med resultat om lämpliga mål och mått som är styrande med utgångspunkt från de transportpolitiska delmålen om tillgängligt transportsystem, positiv regional balans samt om ett jämställt transportsystem. Avsikten är att med individers villkor och förutsättningar i centrum ska möjligheter skapas till effektiva, säkra och miljöanpassade resor genom att vägtransportsystemet utformas med hjälp av åtgärder baserade på analys och fakta. Programmets första fyraåriga fas som avslutas vid utgången av 2010, har haft en budget om . Det är både svenska och norska projekt som har drivits inom programmet. Hållbar energi och transportsystem 2050 (HET) Hållbara energi- och transportsystem 2050 (HET) är ett 4-årigt samarbetsprogram med forskningsfinansiärerna , , , och (tidigare ). Forskningsprogrammet ska visa alternativa utvecklingsvägar för hur energi- och transportsystemen i kan utformas långsiktigt hållbart. Teknik och samhällsvetenskap ska integreras i analysen. Analyserna ska inkludera en beskrivning av konsekvenserna för miljömål, tillväxt och andra samhällsmål inom olika politikområden. Forskningen som HET stödjer ska bidra med kunskap som kan omsättas i praktiken, till exempel genom att bidra till att politiska beslut och myndighetsbeslut blir mera välgrundade. Sådan forskning prioriteras som leder till kunskap som kommer till användning inom politiken och för utvecklingsaktiviteter hos berörda aktörer. Av- sikten är att HET ska ge underlag för , , och andra myndigheters arbete med att utforma strategier, infrastrukturinvesterings- och andra planer samt åtgärder och styrmedel för att bidra till långsiktigt hållbara energi- och transportsystem. /09 beslutade HET om ett programanslag på till LETS som är ett tvärvetenskapligt forskningsprogram som drivs av . LETS står för Governing transitions towards Low-Carbon Energy and for 2050. Mot bakgrund av den ökande insikten om svårigheterna att ställa om godstransporterna i en långsiktigt hållbar riktning beslutade och att förstärka och komplettera LETS med en gods- och logistikforskningsdel omfattande . Ambitionen är att det tillkomna forskningsområdet ska leverera radikala och innovativa logistiklösningar för godstransporter. Forskningen är inriktad på styrmetoder, styrmedel och policies samt kritiska faktorer för genomförandet. Forskningen kommer att omfatta hela transportförsörjningskedjan, men fokusera på de viktigaste och mest CO2-kritiska godstransporterna. Utmärkande är också att insatserna ska resultera i konkreta affärsmodeller. Projektet 20303 löper –2010 och drivs av IVA. Projektet avser att bidra till en utveckling av det svenska och europeiska transportsystemet i termer av en långsiktigt positiv samhällsutveckling, förbättrad konkurrenskraft i näringslivet, minskad miljöpåverkan från transporter och ökad rörlighet samt tillgänglighet för fler människor. Detta ska uppnås genom en bred samverkan mellan transportsystemets intressenter runt långsiktiga utvecklingsfrågor avseende hela transportsystemet. Transport 2030 förväntas resultera dels i en forsknings- och innovationsplattform och dels i ett antal större utvecklingsprojekt. I innovationsplattformen är det tänkt att det ska ingå representanter för näringsliv, akademi, institut och myndigheter, som har en tongivande roll antingen som finansiär, mottagare eller som utförare av transportrelaterad FoI. Dt kommande förslaget om en forsknings- och innovationsplattform har de europeiska teknikplattformarna som förebild. Utvecklingsprojekten är tänkta att genomföras i nära samverkan mellan olika aktörer i transportsystemet. Projekten kan resultera i storskalig demonstration eller försöksverksamhet nya produkter eller i ny kunskap. Transport 2030 ska lämna en avslutningsrapport senast . Regeringen har inrättat två forum inom transportområdet, Persontransportforum och Logistikforum. Syftet med dessa är att ge regeringen en möjlighet att föra en nära dialog med intressenter inom respektive område. Vidare har bildas . Logistikforum är regeringens rådgivande organ i logistikfrågor. Ordförande är infrastrukturministen. Logistikforum ska vara en plats för utbyte av erfarenheter, synpunkter och råd mellan företrädare för logistikområdets olika intressenter. Regeringen beslutade att inrätta forumet . En arbetsgrupp inom Logistikforum presenterade ett förslag till en logistikplan för logistik och godstransporter . I handlingsplanen presenterades flera utmaningar och prioriterade insatser för att även ska kunna hålla världsklass på logistik- och transportlösningar. anordnades ett toppmöte i med syfte att komma överens om ett samarbete i syftet till att utveckla svensk logistik så att den uppnår världsklass. Deklarationen skrevs under av representanter för näringsliv och staten. Logistikforum driver samarbetsprojektet korridorer med syfte att skapa en plattform som enklare möjliggör samverkan mellan samhälle, näringsliv och forskningsvärlden. Kraven på långsiktig hållbarhet utmanar samhället och logistikbranschen då transporter är en del av problemet, men också en del av lösningen. Ett sätt att anta utmaningen är arbetet med att utveckla gränsöverskridande transportstråk – från till kontinenten – som ska öka konkurrenskraften och bidra till ett hållbart . Projekten och dess transportstråk kallas för Gröna Korridorer. Forumet är ett rådgivande organ där erfarenheter ska utbytas mellan regeringen och företrädare för olika samhällsområden, personer med resenärs-, operatörs- och utvecklingsperspektiv. Forumet leds av infrastrukturministern. Forumet ska handla om persontransporter och det ska gälla alla slags resor, hela resan och oavsett om färdsättet är buss, tåg, bil, båt, flygplan, cykel eller per fot. Råd för intelligenta transportsystem och tjänster Regeringen beslutade att inrätta ett råd för intelligenta transportsystem och tjänster (ITS-råd). Detta för att intensifiera arbetet med att nyttja intelligenta transportsystem och tjänster för att nå bättre säkerhet, effektivitet och miljö. Syftet är att ta tillvara de möjligheter IT ger för att klara de stora utmaningar som transportsystemet står inför. Det handlar bland annat om att underlätta resor och transporter med flera trafikslag och att uppfylla de krav som nollvisionen ställer på våra vägtransporter. Rådet består av representanter från bland annat näringsliv, myndigheter, gods- och persontransportörer och akademin. De ska arbeta nära som har ett samordningsansvar för genomförande av den trafikslagsövergripande ITS-handlingsplan som redovisades . 4.2.1EU:s ramprogram för forskning och utveckling har regeringens uppdrag att främja svenskt deltagande i EU:s ramprogram för forskning och utveckling. befinner vi oss i det sjunde ramprogrammet (FP7)4 som löper –2013. FP7 ger stöd till forskning inom utvalda prioriterade områden, där transport och flyg är ett, och syftet är att göra EU till världsledande inom dessa. Under FP7 kommer åtminstone att avsättas för att stödja EU-forskning för att utveckla grönare, smartare och säkrare europeiskt transportsystem till fördel för alla medborgare. Forskning inom transport kommer också att ha en direkt påverkan på andra betydande områden såsom handel, konkurrens, sysselsättning, miljö, sammanhållning, energi, säkerhet och den internationella marknaden. Programmets huvudfokusområden är: Aeronautik och lufttransport (reducering av utsläpp, arbete med motorer och alternativa bränslen, hantering av lufttrafiken, säkerhetsaspekter vad gäller lufttrafik, miljöeffektiv flygning) Transporter på land och hav, spår, väg och vattenburna (utveckling av miljövänliga och effektiva motorer och högeffektiva tåg, reducering av transporters inverkan på klimatförändringar, intermodala, regionala och nationella transporter, hållbara miljövänliga och säkra fordon). Stöd till europeiska globala satellitnavigationssystem – och (navigations- och tidsanpassningstjänster, effektiv användning av satellitnavigation). Inom FP7 finns fem europeiska teknikplattformar5, ACARE, ERRAC, ERTRAC, Waterborne och EIRAC, med bäring på transportområdet. Teknikplattformarna bistår kommissionen med kunskap om branschens forskningsbehov. 4http://cordis.europa.eu/fp7/transport/home_en.html. 5http:///, , , , . bildades en EU-grupp för transportforskning som en nationell referensgrupp till programkommitténs svenska delegater. Gruppen består av representanter för alla transportslag – industrin, forskare och finansiärer – och har till uppgift att bidra till att formulera de svenska positionerna i . I arbetet bidrar gruppens deltagare med kommentarer, synpunkter samt särskild expertis till programkommittéledamöterna i syfte att stärka de svenska intressena i programkommittén. Förutom EU-gruppen förmedlas information och material från programkommittén via e-post till en stor grupp forskare, finansiärer och beslutsfattare inom transportsektorn. E-postutskicken är mycket populära och antalet prenumeranter året ökat markant. Även från denna grupp inhämtas synpunkter och förslag till utlysningstexter med mera. har de svenska ledamöterna bildat ytterligare en referensgrupp, bestående av de svenska representanterna i EU:s teknikplattformar inom transportområdet. En stor del av arbetet med framtagandet av utlysningstexter sker i EU:s teknikplattformar och teknikplattformarna lämnar även förslag till ämnen i utlysningar i samarbete med Kommissionen. Teknikplattformarnas arbete utgår från den strategiska forskningsagenda som teknikplattformarna ansvarar för att ta fram för respektive trafikslag. Syftet med referensgruppen är att i ett tidigare skede få in de svenska intressena i sjunde ramprogrammets utlysningar samt påverka innehållet i det kommande åttonde ramprogrammet. Detta görs genom att koordinera budskapet som ges av de svenska representanterna i teknikplattformarna med budskapet i programkommittén. Eftersom teknikplattformarnas arbete utgår från den strategiska forskningsagendan är det i sin tur av vikt att vara delaktig i de arbetsgrupper som skriver underlaget till den strategiska forskningsagendan. har därför beslutat att arbeta aktivt med att nominera svenska nyckelpersoner till arbetsgrupperna. För att även dessa personer ska arbeta med en gemensam svensk syn har de bjudits in till möten med en utvidgad teknikplattformsgrupp där samtliga representanter och arbetsgruppsdeltagare ingår. Figur: Referensgruppsarbetet till programkommittén i EU har möjlighet att skapa Joint undertakings eller någon annan organisation som är nödvändig för att på ett effektivt sätt utföra forskning, teknisk utveckling eller demonstrationsprogram. En av dessa Joint Undertakings är SESAR. Programmet SESAR () är ett forsknings- och utvecklingsprojekt som lanserats av EU. Programmet är den tekniska och operativa dimension av det gemensamma europeiska initiativet Single European Sky (SES) med syfte att möta framtida kapacitet och flygsäkerhetsbehov. Syftet med SESAR är att utveckla ett moderniserat flygledningssystem för . Detta framtida system är avsett att garantera säkerheten och trafikflödet inom luftfarten samt medverkar till att flyget blir mer miljövänligt och minskar kostnaderna för flygledningstjänster. Den totala budgeten för SESAR uppgår 2,1 miljarder som delas mellan EU, Eurocontrol och industrin med 700 miljoner vardera Lissabonfördragets artikel 187 (tidigare artikel 171) möjliggör Initiatives (JTI), som sedan starten av FP7 är ett nytt instrument för finansiering och administration av forskning via offentliga-privata partnerskap. JTI är en form av Joint Undertaking. JTI är utformade för att ge stöd till ett antal väl avgränsade teknikområden under artikel 187. Bakgrunden är framväxten av de europeiska teknikplattformar och det finns ett trettiotal sådana teknikplattformar i . Teknikplattformarna är stora strategiska samarbeten som ska fokusera och kraftsamla resurser på viktiga industriella områden. Exempel på viktiga områden är inbäddade IT-system, innovativa mediciner och flygtransporter. Varje teknikplattform ska samla olika aktörer: företag, forskningsorganisationer, myndigheter, konsumenter, med syftet att samarbeta kring och ta fram gemensamma forskningsstrategier. Fem teknikplattformar har utsetts till Initiatives och påbörjade sitt arbete . – Embedded SystemsArtemis är ett JTI inom området inbyggda system (informationsteknik). Innovative Medicines for Europe, är ett partnerskap mellan och European (). ENIAC – European Nanoelectronics Initiative. ENIAC-iIniti- ativet är ett samarbete mellan , 17 av EU:s medlemsstater och organisationen kring nanoelektriska system. Clean Sky, är ett JTI för miljövänligare flygtransporter. Hydrogen and Fuel Cells Initiative (FCH)FCH är ett JTI för bränsleceller och vätgas. Det är endast en JTI som har relevans för transportforskningområdet, Clean Sky. Clean Sky, är ett Initiative och det första offent- liga-privata partnerskapet (Public Private Partnership) inom EU för miljövänligare flygtransporter. I programmet deltar små och medelstora företag, universitet och forskningscentrum samt ledande flygteknikstillverkare. kommer att investeras i programmet . Målet med Clean Sky är att utveckla banbrytande teknik för att avsevärt minska flygtransportsystemets effekter på miljön och att stärka konkurrenskraften för EU:s flygtransportsektor. Forskningsprogrammet ska göra flygresor mer miljövänliga genom att uppmuntra flygteknikstillverkarna att utveckla och producera miljövänliga produkter. I Clean Sky ingår 120 organisationer från 16 länder, 86 företag däribland 20 små och medelstora företag, 15 forskningscentrum och 17 universitet. Gemensam programplanering eller Joint Programming, JP, är ett av initiativen inom Area, ERA. Syftet med initiativet är att EU:s medlemsländer på frivillig basis ska samordna sin nationella forskningsfinansiering för att skapa en mer konkurrenskraftig och fokuserad forskning i . Joint Programming Initiativet ger EU:s medlemsländer en möjlighet att utveckla och genomdriva gemensamma forskningsstrategier inom vissa strategiska områden. Tanken är att initiativet ska förbättra det gränsöverskridande samarbetet samt samordna och integrera medlemsländernas offentligt finansierade forskningsprogram inom de utvalda områdena. bidrar inte direkt till finansiering av initiativen men Joint Programming har sin hemvist som en "Coordination Action" under sjunde ramprogrammet, FP7. Ett första Joint Programming-initiativ har startats och det rör neurodegenerativa sjukdomar, främst Alzheimers. lanserades av av EU:s medlemsländer deltar, däribland . Diskussioner om ett Joint Program med anknytning till transportsektorn förs. Det avser området . har med ERA-Net skapat ett instrument för samverkan med forskningsfinansiärer i andra EU-länder. Syftet är att stärka europeisk FoU-samverkan och att på lång sikt öppna upp nationella program för deltagande av forskare från andra länder och därigenom bidra till rationalisering av FoU-insatser inom . Det finns ett stort antal olika ERA-Net men det är tre med anknytning till transportområdet, ERA-Net Transport, ERA-Net Road och ERA-Net Martec. Dessa beskrivs närmare i kapitel 4. ERA-Net Transport (ENT) är ett nätverk av nationella program för transportforskning i . ENT är också en tjänsteplattform, som ger den nödvändiga ramen för att initiera och genomföra gränsöverskridande samarbete. ENT ger aktivt stöd och information om kontakter, nationella program och lämpliga samarbetsförfaranden för att nå framgångsrik transportforskning. är det 13 deltagande länder, både EU-medlemsstater och associerade länder, och fler är på väg in i nätverket. NCP för ENT ligger på . och , numera , och har via indirekt deltagit i arbetet. ERA-Net Road I och II ERA-Net Road6 är ett projekt som initierades av CEDR, vägmyndigheternas samarbetsorganisation i är att etablera och förbättra samverkan mellan offentliga beställare av vägrelaterad FoI. Det gemensamma projektet I pågick –2008 och slutfördes formellt . Projektet resulterade i ett första gemensamt forskningsprogram Road Owners Getting to Grips with Climate Change med 10 länder utöver som parter. För genomförandet av detta forskningsprogram bidrar varje land med totalt 150 000 för perioden –2010. Program administreras av . ERA-Net Road förlängdes med och resulterade i ytterligare två gemensamma program; Safety at the Heart of Road Design där 11 länder samarbetar och har ordförandeposten samt där 14 länder samarbetar och Vejdirektoratet i administrerar. har beviljat medel för fortsättning av ERA-Net Road (ERA-Net Road II). deltar även i detta samarbete. Det övergripande målet för ERA-Net Martec är att vara ett hållbart nätverk och ett partnerskap för viktiga finansiärer och departement. Nätverket har som syfte att fördjupa förståelsen för villkoren för maritim teknikforskning mellan de viktigaste europeiska länderna som är aktiva i finansieringen av forskning. I samarbete med det europeiska industriella sjöfartsklustret och andra intressenter i nätverket avser Martec att utarbeta en strategi för framtida maritima teknikforskning genom gränsöverskridande program som överensstämmer med den europeiska transport- och forskningspolitiken. 4.2.4European Large Scale Action är ett initiativ från DGINFSO – Directorate-General for . Initiativet omfattar en strategi för att öka insatserna gällande forskning och utveckling inom området IKT-Information and Communication Technlogies. Ett verktyg för detta är ELSA- European Large Scale Action. Syftet med initiativet är att få en kortad innovationscykel, öka investeringarna och deras effektivitet, prioritera och minska fragmenteringen, underlätta förutsättningarna för innovationer, förenkling och harmonisering samt ökat internationellt samarbete. Ett antal ämnesområden har diskuterats och ett av dessa är for Transport där en Task Force bildats. Den ska på höstkanten 2010 leverera ett förslag till hur en i Transport skall te sig och där följande frågor ska besvaras: Prioriterade behov specificerade av efterfrågesidan representerade av myndigheter och konsumentorganisationer. 8 : Raising the game A strategy for ICT R&D and Innovation in Europe COM (2009) 116. Respons från leverantörssidan på efterfrågesidans behov. Förslag/precisering av lösningar. Uppskattning av effekter av föreslagna lösningar. Genomgång av befintliga finansiella instrument som aktörerna hanterar (primärt kommissionen och andra offentliga myndigheter) och se hur dessa kan nyttjas och modifieras för att stötta en in Transport. Förslag på hur organisation, ledning och styrning av en ska utformas. Det framtagna förslaget kommer att bearbetas av kommissionen och föreläggas medlemsstaterna. En standard är en norm som gäller för alla aspekter av en sak, område eller företeelse. Standarder är dokumenterad kunskap från aktörer inom exempelvis industri, näringsliv och samhälle. Standarder syftar bland annat till förbättrad säkerhet, ökad handel, minskade kostnader, förbättrad arbetsmiljö, samt miljö- och konsumentskydd. Huvudprincipen är att ett standardiseringsprojekt finansieras av de företag, organisationer, myndigheter och andra intressenter som är med och tar fram en viss standard. Standarder kan både förhindra och underlätta för olika verksamheter. Med standardisering avses i detta sammanhang den verksamhet som bedrivs inom ramen för de etablerade standardiseringsorganisationerna på nationell, europeisk respektive global nivå. Regeringen överlämnade en skrivelse1 om standardiseringens betydelse till . Skrivelsen poängterar att delaktighet och inflytande i arbetet med framtagande av standarder är nödvändigt för att tillgodose samhällets krav på säkerhet, effektivitet och hållbar utveckling. I skrivelsen formuleras det offentliga standardiseringsengagemanget i två punkter: 1.Ansvar för standardisering när den berör myndighetsutövning. 2.Ansvar för prioriteringar som påverkar konkurrenskraft, sysselsättning och hållbar utveckling och uppmärksamma när andra stater driver politiska eller kommersiella hänsyn som kan stå i strid med svenska intressen. ställde sig bakom skrivelsen.2 Vid ett uppföljande seminarium ordnat av 2009 uttalade Handels- 1Standardiseringens betydelse i en globaliserad värld, Skr. 2007/08:140, regeringen. 2Skrivelsen behandlades , av , vilket ledde till ett yttrande (2008/09:NU6). ministern farhågor om att offentliga aktörer i inte hade tillräcklig insikt och förståelse rörande den internationella standardiseringens betydelse och därför inte prioriterade denna verksamhet i önskvärd utsträckning. Regeringen har dock inte gett någon myndighet i uppdrag att förtydliga konsekvenserna av detta, inte heller att förstärka arbetet med standardiseringen. Standardiseringsverksamheten kan delas in i fem huvuddelar. Den första delen är lagstiftningsprocesserna på EU-nivå med efterföljande nationell implementering samt formulering av tillhörande mandat till standardiseringsorganisationerna. Den andra delen omfattar framtagandet av själva standarderna. Den tredje delen är att implementera dessa standarder. Sedan finns det också ett fjärde verksamhetsområde, marknadskontroll, som sköts av skilda svenska myndigheter, till exempel och Transportstyrelsen. Sistnämnda verksamhet berör marknadsövervakning och kontroll av att standarderna tillämpas korrekt med tillhörande CE – märkning. Det femte huvudområdet är när man inom olika verksamheter, både utveckling och löpande verksamhet, kommer till insikt om att standardisering ger fördelar för verksamheten i form av förenklingar och effektiviseringar. Detta var normalfallet innan EU-lag- stiftningen började styra standardisering för att påskynda etableringen av den gemensamma inre marknaden. Med standardisering avses i detta sammanhang den verksamhet som bedrivs inom ramen för de etablerade standardiseringsorganisationerna på nationell, europeisk respektive global nivå samt de aktiviteter som styr denna verksamhet. De berörda organisationerna är: Svenska Elektriska Kommissionen (SEK) Informations Tekniska Standardiseringen (ITS) Dessa organisationer finns på nationell, EU- respektive global nivå. I tabell 5.1 nedan redovisas vilka organisationer som finns på vilken nivå. Tabell 5.1 Standardiseringsorganisationer i , på EU-nivå respektive globalt Dessa organisationers uppgift är att bistå experter och beslutsfattare med en infrastruktur och en organisation, så att kommittéer och arbetsgrupper på olika nivåer ska kunna utarbeta standarder och sedan också kunna få dessa allmänt accepterade och formellt fastställda. Det finns stora möjligheter att påverka standardiseringar genom att delta i hela eller delar i standardiseringsprocessen. Nedan beskrivs den process som leder fram till svensk lagstiftning med tillhörande förordningar och föreskrifter. Genom nationella förordningar och föreskrifter träder europeiskt harmoniserade standarder i kraft i landet.