sou · GYB317 · 2010-03-08 00:00:00 — Vid cirka en tredjedel av de avgiftspliktiga anläggningarna regleras inte utsläppen av kväveoxider av villkor. För dessa produk- tionsenheter är det endast NOx-avgiften som har varit styrande mot minskade kväveoxidutsläpp. Avgiften har också en styreffekt i samband med investeringar i nya produktionsenheter och ombygg- nad av befintliga anläggningar. Den har dessutom haft betydelse för att driva fram billigare och bättre teknik för utsläppsreducering och kontinuerlig mätning av utsläppen. Kväveoxidavgiftens konstruktion, som innebär att de inbetalade avgiftsmedlen tillgodoförs de avgiftspliktiga i proportion till deras energiproduktion, har också föranlett kritik. Kritiken gäller det faktum att de verksamheter som av olika anledningar inte kan upp- nå låga utsläppsnivåer är nettobetalare i systemet och att dessa pengar överförs till de verksamheter som har låga utsläppsnivåer. Det är endast en liten del av källorna till de svenska NOx-utsläppen som är föremål för avgiften. 23Avgiften höjdes per kg kväveoxid . 24Miljöavgift på utsläpp av kväveoxider vid energiproduktion – resultat och statistik. Dnr 713-5011-09 Rs. Fastighetsskatt för vattenkraft och vindkraft Fastighetsskatten är en i grunden fiskal skatt, och tas ut dels för fastigheter i bostads- och servicesektorn, dels i industrin. Skatte- satsen för industrifastigheter är normalt . höjdes fastighetsskatten för vattenkraftverk till . Därutöver höjdes fastighetsskatten på vattenkraftverk tillfälligt med , från 1,2 till 1,7 pro- cent. Den tillfälliga höjningen ska gälla under taxeringsåren 2007– 2011 och finansiera investeringsstöden för konvertering från direktverkande el och oljeuppvärmning. Den totala intäkten är för staten av den extra skatten på fastig- heter för vattenkraft uppgick till , och skattesatsen är nu vilket ska jämföras med de som alla har. Skatten beräknas på fastighetens taxeringsvärde. Taxeringsvärdet bestäms så att det i princip ska motsvara av fastighetens marknadsvärde. Elproduk- tionsenhet är en gemensam beteckning för taxeringsenheter som består av vattenkraftverk och ej utbyggda , andels- och ersättningskraft eller värme- och vindkraftverk. Som skäl angav regeringen att vattenkraftel är billig att pro- ducera. Eftersom den storskaliga vattenkraften byggdes ut är de i stor utsträckning avskrivna och har låga produktionskostnader. Höjningen av fastighetsskatten innebär att man beskattar den knapphetsränta eller lägesränta som upp- kommer från ekonomiskt värdefulla naturresurser som finns i begränsad mängd. Regeringen angav också att handeln med utsläppsrätter som infördes har bidragit till höjda elpriser och därmed ökat företagens vinster. Några utvärderingar av fastighetsskattens miljöstyrning har inte påträffats. Myndigheterna bedömer dock att även om fastighets- skatten inte är direkt avsedd att vara miljöstyrande är den ändå tydligt kopplad till andra miljöstyrmedel.25 Den har dessutom sannolikt en indirekt effekt på energiproduktionen och därmed på dess miljöpåverkan. Fastighetsskatten har i huvudsak ett fiskalt syfte, men i den mån skatten inte beskattar olika industrigrenar på ett likformigt sätt får den styrande effekter. När fastighetsskatten differentieras finns anledning att studera dessa effekter närmare. I princip förefaller dock fastighetsskatten vara ett oprecist styrmedel 25 Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Rapport från och Energi- myndigheten, 2006. för att nå miljömål så länge det är oklart vilken koppling som finns mellan skattenivån och eventuell miljöskada/ miljönytta. Årsskiftet 2004/2005 ändrades farledsavgifterna. Bakom för- ändringarna låg en utredning med ett påföljande beslut där Sjöfarts- verket fick i uppdrag att utveckla systemet för farledsavgifter. Syftet med omläggningen var att bättre spegla trafikens samhälls- ekonomiska marginalkostnader och öka de ekonomiska incitamenten för att genomföra miljöförbättrande åtgärder i far- tygen. Denna inriktning har förstärkts ytterligare med den skärp- ning av miljödifferentieringen i systemet som genomfördes . Farledsavgiften är tvådelad där den ena delen tas ut på fartygets bruttodräktighet och den andra på lastat och lossat gods. För inrikes trafik tas den godsbaserade avgiften ut endast för lastat gods. Antalet anlöp som avgiftsbeläggs är för den bruttobaserade delen av farledsavgiften maximalt fem respektive två per kalender- månad för passagerarfartyg respektive övriga fartyg. Den gods- baserade avgiften tas ut med per ton gods och med för så kallat lågvärdigt gods. Den del av farledsavgiften som tas ut på fartygets bruttodräktighet tas ut med för varje enhet av fartygets bruttodräktighet för passagerarfartyg och med för övriga fartyg. Kryssningsfartyg erlägger far- ledsavgift med per enhet av fartygets bruttodräktighet, betalar bara för ett anlöp i svensk hamn under samma kryssning. Omslutningen uppgick till och används till att täcka kostnader. Det ekonomiska incitamentet för att minska utsläppen av svavel och kväveoxider, dvs. rabatter, har ökats i det för- ändrade systemet. För fartyg som enbart använder bunkerolja med en svavelhalt som inte överstiger 0,5 viktprocent ges rabatt med på svavelavgiften, som i normalfallet uppgår till . Fartyg med svavelhalt som underskrider 0,2 vikts- procent är befriade från svavelavgift. Fartyg som installerat utrust- ning för reduktion av utsläppen av kväveoxid erhåller en rabatt på den bruttodräktighetsbaserade farledsavgiften. 26 /templates/SFVXPage922.aspx Enligt har ännu inte någon skriftlig utvärdering skett av de nya farledsavgifterna med avseende på miljöeffekt. Det saknas dokumenterade uppgifter om i hur hög grad avgifterna styr mot lägre NOx- och SOx-utsläpp . Sammantaget finns behov av att dels utvärdera farledsavgifterna som styrmedel, dels utreda möjligheterna till att nå nya, troligtvis internationella, styrmedel för att komma till rätta med de höga emissionerna inom sjöfarten.27 Även tillgången till emissions- data och hur tillsynen fungerar kan vara lämpligt att utvärdera. Styrmedlet är för svagt för att innebära en internalisering av de externa effekterna. Det finns oklarheter i hur man ska räkna internaliseringsgraden för sjöfarten. Enligt gängse modell beaktar man endast de externa effekter som uppkommer inom svenskt territorium (och territorialvatten) medan huvuddelen av effekterna uppkommer utanför detta. Internaliseringsgraden kommer därmed att anges som mycket högre än vad den i verkligheten är. Miljökrav på fartyg regleras av internationella bestämmelser skilda från hamnverksamhetens. Hamnföretagen kan inte ålägga rederier- na att använda lågsvavligt bränsle, installera kväveoxidreducerande utrustning eller elansluta sig från land. De kan påverka och föra dialog, men inte själva ställa tekniska krav på fartygen. Vissa ekonomiska incitament finns dock för att påverka och uppmuntra till miljöförbättringar. Dessa består av lägre hamnavgifter för fartyg som drivs med lågsvavligt bränsle, installerat kväveoxidreducerande utrustning samt för dubbelbottnade tankfartyg, avfallssortering och minimerade avfallsmängder är exemplen på sådan uppmuntran. Dessutom arbetar hamnarna med att skapa ett system för att även kunna uppmuntra till minskade koldioxidutsläpp. All fartygstrafik betalar en hamnavgift varje gång fartyget går in i hamn. Fartyg i färjetrafik, t.ex. Finlandstrafiken, tecknar ofta avtal direkt med hamnen istället för att betala avgift. Avgiften tillfaller hamnen och hamnavgifterna är olika beroende på vilken hamn eller kommun det handlar om. Hamnavgiften sätts på marknaden, och 27Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Rapport från och Energi- myndigheten, 2006. 28www.transportgruppen.se/templates/MultiMaster.aspx?id=31053 alla hamnar har inte infört miljödifferentiering av hamnavgiften. Omslutningen är okänd. Avgift för mottagning av fartygsgenererat avfall29 Syftet med avgiften är att minska fartygs förorenande utsläpp i vatten genom obligatorisk avfallslämning till mottagningsanlägg- ningar i hamn. Avgiften differentieras inte, utan alla fartyg är skyl- diga att bidra till kostnaderna för en hamns avfallshantering. Lagstiftarens bakomliggande tanke är att skapa ett system som ska förhindrar att fartygen dumpar sitt avfall i sjön. Regelverket innehåller några fundamentala grundpelare: Fartyg får inte dumpa skadligt avfall till sjöss Fartyg är skyldiga att i hamnar lämna det avfall man inte får dumpa till sjöss Hamnar är skyldiga att ta emot det avfall som fartygen har behov av att lämna Hamnens avgiftssystem ska vara i generell form. En bärande tanke i regelverket är att avgift för avfallsmottagning aldrig får tas ut av ett enskilt fartyg i direkt form, den s.k. no-special fee principen. Några smärre undantag finns för mer- kostnader som fartyget orsakar. Det innebär att fartyget aldrig får debiteras avgift baserat på hur stor mängd avfall, m3 eller kilo, fartyget lämnar. Däremot är det tillåtet att ett fartyg debiteras en generellt avfallsavgift, som även debiteras alla fartyg som anlöper hamnen, oavsett om och i vilken mängd fartyget lämnar avfall. Hamnars rekommendation är att medlemmarna använ- der sig av alla de möjligheter som finns, inom gällande lagstiftning, till att i generell och så långt som praktiskt möjligt differentierat form ta ut avfallsmottagningsavgift av fartygen. Avgiftens storlek ska framgå av hamntaxan. Skälet för differentiering är framförallt till att uppmuntra fartyg till avfallsminimerande och miljömässigt positiva åtgärder som vattenseparering av länsvatten ombord och användande av renare bränslen. Dessa fartyg ska inte behöva sub- ventionera de fartyg som inte arbetar på det sättet. 29 /templates/MultiMaster.aspx?id=31053 rekommendation är att avgift för det oljehaltiga avfallet differentie- ras med avseende på vattenhalt. Omslutningen är okänd. Syftet med skatten är att öka hushållningen av naturgrus men också att öka konkurrenskraften för alternativa material för att därigenom minska uttagen av naturgrus. Skatt betalas till staten för brutet naturgrus om utvinningen av detta sker för annat ändamål än markinnehavarens husbehov och sker med stöd av tillstånd som har lämnats enligt (kap. 11) eller vattenlagen (1983:291) eller kräver tillstånd enligt (kap. 12). Totala intäkter uppgick till . Enligt ska den tidigare existerande trenden ha inneburit en genomsnittlig minskning på andelen använt naturgrus på medan skatten (/ton) sägs ha haft en dämpande effekt på . Enligt samma utred- ning motsvarar detta naturgrus och naturgrus . säger i ett remissyttrande till att man inte, med som grund, anser att naturgrusskatten på något effektivt sätt inneburit en styrning mot ökad hushållning med naturgrus. menar att övergången från naturgrus också påverkats av en förändrad efter- frågan, där framför allt vägbyggnadsarbeten ställer kvalitetskrav som innefattar krav på krossytegrad. Skatt på kväve i handelsgödsel När skatten på kväve i handelsgödsel infördes var huvudmålet att minska spridningen av kväve på , vilket i sin tur skulle leda till positiva miljöeffekter. Det var inte tänkt att skattesatsen skulle motsvara den samhällsekonomiska kostnaden i form av miljöskador som uppstår vid användning av kemiskt framställt gödselmedel. Skatten på kväve i handelsgödsel avskaffas som en kompensation för kommande skattehöjning på diesel till jordbruket.30 Skatten på diesel till jordbruket fasas in i tre steg . Skatten på kväve uppgick till för varje helt kilogram kväve i gödselmedlet, om andelen kväve i medlet uppgick till . Intäkterna för skatterna på både kväve och kadmium uppgick till 386,5 miljoner kronor.31 Hur stor del av de influtna medlen som ska återföras beslutas i respektive budgetproposition och pengar återförs delvis till jordbruket, indirekt genom forsk- ning, försöks- och utvecklingsverksamhet och rådgivning och till Landsbygdsprogrammet. På så sätt kan skatten också sägas ha haft ett finansiellt syfte, och borttagandet kan också få konsekvenser på de olika miljöåtgärder som återföringen av handelsgödselskatten har finansierat. Skatten hade enligt SOU 2003:9 () en viss direkt styreffekt, men till stor del anses minskningen av utsläpp ha åstadkommits genom att skattemedlen öronmärktes och användes för att delfinansiera informationsinsatser och rådgivning. Skatten på kväve hade begränsad effekt på försäljningen av handelsgödsel: kväveskatten beräknas ha reducerat utlakningen med mellan 1 300 och kväve de år den fanns. Skatt på kadmium i handelsgödsel När skatt på kadmium i handelsgödsel infördes var huvudmålet att minska spridningen av kadmium på , vilket i sin tur skulle leda till positiva miljöeffekter. Det var inte tänkt att skattesatsen skulle motsvara den samhällsekonomiska kostnaden i form av miljöskador som uppstår vid användning av fosforgödsel eller brytning av fosfat. Som en konsekvens av att skatten på kväve i handelsgödsel tas bort, tas också skatten på kadmium i handelsgödsel bort från . Skatten på kadmium har bidragit till att tillförseln av kadmium från handelsgödsel till är låg (HOBS- utredningen). 2009/10:41 (bet. 2009/10:SkU1y). 31Finansdepartementet, Skatte- och tullavdelningen, 2009. Syftet med skatten är att uppnå en minskad användning av bekämp- ningsmedel och därmed en reduktion av riskerna från hälso- och miljösynpunkt. Skatten ska finansiera viss verksamhet, t.ex. råd- givning, forskning och utveckling om hur en minskad användning av bekämpningsmedel skulle kunna åstadkommas. Skatteintäkterna från bekämpningsmedelsskatten var 89,1 miljoner kronor.32 Både lagar och handlingsprogram har enligt samverkat med skatten på bekämpningsmedel. Skatten har haft en viss dämpande effekt på försäljningen, men de indirekta effekterna har varit större. Sammantaget bedöms att skatten ha haft en indirekt effekt genom att åtgärder som lett till minskad användning av bekämpningsmedel har kunnat finansieras med statliga medel. Utredningen konstaterar vidare att den modell som tillsammans med andra styrmedel och övriga åtgärder är bäst lämpad för att åstadkomma en påtaglig minskning av riskerna med användningen av bekämpningsmedel är den där uttaget av miljöpålagan differen- tieras efter medlets farlighet för miljö och hälsa. Utredningen ansåg att förberedelser bör göras för en övergång till ett riskdifferentierat uttag av skatten. Som ett led i detta bör Kemikalieinspektionen utveckla ett system för klassificering efter bekämpningsmedlens farlighet. I gjordes bedömningen att den modell som tillsammans med andra styrmedel och övriga åtgärder är bäst lämpad för att åstadkomma en påtaglig minskning av riskerna med användningen av bekämpningsmedel är den där uttaget av miljö- pålagan differentieras efter medlets farlighet för miljö och hälsa. Utredningen ansåg att förberedelser borde göras för en övergång till ett riskdifferentierat uttag av skatten. 32 , Skatte- och tullavdelningen, 2009. Landsbygdsprogrammet – ersättningar riktade till jordbruket ges genom EU:s landsbygdsförordning33 miljöersätt- ningar för att minska bland annat växtnäringsförluster, det vill säga förhindra utlakning av kväve och fosfor från jordbruksmark. Nuvarande Landsbygdsprogram 2007–201334 inne- håller ersättningar för anläggande av skyddszoner, fånggrödor och vårbearbetning samt stöd för anläggning av våtmarker. Dessutom ges stöd till miljöinvesteringar. ska landsbygdsprogrammen också omfatta en lista över de åtgärder som motsvarar de nya prioriteringarna samt en tabell som anger den totala gemenskapsfinansieringen av dessa åtgärder.35 De åtgärder som syftar till att minska förlusterna av växtnäring från jordbruket framgår av tabellen nedan.36 För att få miljöersätt- ning måste jordbrukaren gå in i ett åtagande som innebär att han eller hon åtar sig att följa de regler som är kopplade till ersättningen. 33Aktuell förordning: Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av om stöd för landsbygdsutveckling frånEuropeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU). 34Landsbygdsprogrammet för 2007–2013, Jo 08.007, , 2008. 35Förslag till ändring av landsbygdsprogram för perioden –2013, Programändring 6, PM , , Dnr Jo 2007/3215 m.fl. 36Miljöersättningar 2007, , 2007. SOU 2010:17 Miljöpolitiska styrmedel Ersättning för åtgärder mot kväve- och fosforläckage37 Ersättning, kronor per hektar (utökad ersätt- 2013, ca mnkr 800 (900) 300 (500) 1 300 (1 500) 1 000 (3 000) 3 000 (4 000) mark (2) höga markvärden (3) (stödområde 9 i 0–5 ha 50–300 ha zoner (Ny insats från uppskattning (4) (1)Ersättningen höjs 2010. (2)Fördelningen och betesmark/övrig mark är beräknad efter en bedömd fördelning 60/40. (3)Beräknat värde baserat på att av åkermarken får extraersättningen. (4)Budgetomslutningen beräknad med hänsyn till de höjda ersättningarna 2010. För fånggrödor och vårbearbetning samt för skyddszoner har dess- utom områdena där ersättning kan beviljats utökats. Ersättning utgår också för miljöinvesteringar, som finns inom ersättningsformen Utvald miljö. Inom denna ersättningsform väljer respektive länsstyrelse vilka projekt eller åtgärder som ger rätt till 37 För beräkningar står , . Även åtgärden extensiv vallodling för miljön och det öppna landskapet syftar delvis till att minska kväveläckaget, men redovisas inte i tabellen. ersättning i länet. För miljöinvesteringarna grundas ersättningen på de stödberättigade kostnaderna som uppkommer i projektet. Tabell 5.2 Ersättning för miljöinvesteringar för bättre vattenmiljö Utfall t.o.m. , mnkr 2007–2013, mnkr Dammar som samlar fosfor Landsbygdsprogrammet utvärderas löpande, dels i halvtid, dvs. när halva programperioden förflutet, dels i efterhand. Utvärderingen av Miljö- och landsbygdsprogram för 2000-2006 gjordes av SLU och sammanställdes i rapporten av Miljö- och landsbygdsprogram för 2007–2013 – Vad fick vi för pengar- na?38 Av utvärderingen framgår att för miljöersättning till fånggröda och vårbearbetning uppfylldes det operativa målet (förväntat antal som man trodde skulle ansluta sig) till , vilket antyder viss överkompensation. Åtgärden har gett gott resultat i jämförelse med flera av de andra stöden med samma syfte även om effekten per arealenhet inte blev den kalkylerade. En förklaring till detta kan vara att målsättningen byggde på antagandet om att åtgärderna skulle lokaliseras till de områden dar det fanns störst förutsätt- ningar for positiva effekter. Så blev dock inte fallet och effekten på växtnäringsläckaget blev därför lägre än den förväntade. Beroende på den stora anslutningen blev dock den totala belastningsminsk- ningen större än förutspått. Miljöersättningen för anläggande av skyddszoner uppnådde det operativa målet till . Totalt sett utgjorde dock arealen skyddszoner mindre än en procent av den svenska åkerarealen. Den potentiella arealen är betydligt större, och var av den areal där fosforförluster skulle kunna reduceras påverkade av skyddszonernas effekter. Vissa skyddszoner har legat på ställen där de inte gjort någon nytta alls. När det gäller våt- marker har det varit svårt att särskilja effekterna av de projektstöd som kunde fås från ersättningen för själva skötseln av våtmarken. 38 Kan laddas ner via hemsida. Det förefaller som att anläggandet av våtmarker till stor del har gjorts för att fånga kvave, men samma våtmarker har förväntats bidra till den biologiska mångfalden. Sammantaget beräknas dock kvävetransporten till havet ha minskat tack vare de anlagda våtmarkerna. Den totala användningen av växtskyddsmedel (exklusive glyfosat) minskade –2006 som användningen av glyfosat ökade. Ökningen kan delvis hänföras till en ökning i andelen höstsådda grödor samt en minskad jordbearbetning, vilket kan kopplas till ersättningarna for fånggrödor och skyddszoner. De regler som funnits for vinterbevuxen mark har ökat behovet av kemisk bekämpning, och miljöersättningen har således bidragit till att användningen av växtskyddsmedel har ökat. Minskningen i användningen av växtskyddsmedel som en konsekvens av att arealen ekologisk odling har ökat uppgår endast till storleksord- ningen . Den ringa effekten beror främst på den stora andelen vall som de gårdar har som ställer om till ekologisk pro- duktion. För en större effekt skulle en större andel av den eko- logiskt anslutna arealen behövt inga i växtföljder i slattbygderna. Växtskyddsmedel har inte varit tillåtet på skyddszonsarealerna, vilket har haft en minskande effekt på den totala användningen av växtskyddsmedel om än marginellt. Avslutningsvis konstateras i utvärderingen att de ersättningar som var tydligt problemfokuserade hade en direkt inverkan på växtnäringsläckaget. Träffsäkerheten skulle dock ha kunnat vara större genom en bättre anpassning till var i landskapet ersättningen kunde utgå. Ersättningen till våtmarker är exempel på en areal- mässigt liten ersättning som ändå haft relativt stor effekt. Reten- tionen av kväve var totalt större från våtmarkerna än från den ekologiska produktionen, trots att ersättningen till eko- logisk odling beloppsmassigt var mer än tio gånger större. Landsbygdsprogrammet – ersättningar riktade till skogsbruket Inom landsbygdsprogrammets stöd för kompetensutveckling kan medel sökas för utbildning och information där skogliga vatten- miljöer och åtgärder i anslutning till sådana ingår. Inom stödet Skogens Mångfald kan medel sökas för återställande av mindre vattendrag efter flottning, samt för att täppa igen diken. har introducerats, och storleksordningen kan ännu inte uppskattas. Operativt program för fiskerinäringen i –2013 Inom fiskeripolitiken ges på samma sätt som inom jordbrukspoli- tiken visst finansiellt stöd.39 Varje medlemsstat tar fram ett opera- tivt program för utvecklingen inom fiskerinäringen.40 I det svenska operativa programmet finns inom prioriterat område 3, genom åtgärden Skydd och utveckling av den akvatiska faunan och (artikel 38) möjlighet till bidrag till fiskevårdande projekt. Åtgärden ger bland annat möjlighet till stöd för att underlätta passagen förbi vandringshinder, att lösa in fallrätter och att kunna köpa rättigheten att ta vatten ur kraftverksproduktion, olika in- stallationer i form av vägtrummor eller andra konstruktioner, stöd för utsättningar (endast stödberättigande om det uttryckligen är avsett som en bevarandeåtgärd i en gemenskapsrättsakt) och stöd för anläggande av konstgjorda rev. Stöd kan sökas av offentliga organ, branschorganisationer eller andra organ som beslutsmyndigheten finner lämpliga. Av tabellen nedan framgår hur stödet nyttjas och dess totala budget för perioden. Det är en totalbudget för åtgärdsområdet och den är inte uppdelad på de olika möjligheter till stöd. Intresset för programmet från näringen har varit stort och stöd till de olika projekten styrs av de prioriteringar övervakningskommittén fastställt. Tabell 5.3 Ersättning inom Skydd och utveckling av den akvatiska faunan, Beviljat t.o.m. , mnkr 2007–2013, mnkr Skydd och utveckling av 39Enligt rådets förordning (EG) 1198/2006 av om Europeiska fiskerifonden samt kommissionens förordning (EG) nr 498/2007 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1198/2006 om Europeiska fiskerifonden. 40Nu gällande program är Operativt program för fiskenäringen i –2013, . /2010 fanns inneliggande ej beviljade ansök- ningar motsvarande nära inom skydd av akvatiska faunan och . Ansökningarna är stora och rekvireringen av medel infaller oftast då projekten kommit igång. har endast rekvirerats för de beviljade ansökningarna. Inom åtgärden skydd av akvatiska faunan och finns ett stort intresse.41 I halvtidsutvärderingen kommer programmet att utvärderas i sin helhet. NOKÅS (Natur- och kulturvårdsåtgärder i skogen) är ett ekono- miskt stöd som markägare kan ansöka om från . Bidrag kan lämnas till åtgärder som gynnar växter och djur samt äldre kulturmiljöer, men också till landskapsbild och friluftsliv. har av stödet gått till att naturvårdsåtgärder. Exempel på åtgärder som utförs är frihuggning av gamla lövträd, skapande av skogsbryn och naturvårdsbränning.