sou · GYB368 · 2010-10-25 00:00:00 — Vi har inte uppfattningen att en sådan genom- gripande ändring är påkallad eller ens möjlig att genomföra utan att tryck- och yttrandefriheten i de traditionella medierna försvagas på ett oönskat och oacceptabelt sätt. Enligt regeringens direktiv ska kommittén dock överväga om i längden bör behålla en teknikberoende grundlagsregle- ring av tryck- och yttrandefriheten. I det arbetet ska kommittén analysera de för- och nackdelar som en teknikoberoende lagstift- ning kan medföra. En ytterligare utgångspunkt som direktiven anger, är att grundlagsskyddet för tryck- och yttrandefriheten inte ska försvagas. Kommittén beslutade tidigt i arbetet att arbeta fram olika modeller samt redovisa dessa i ett debattbetänkande. Kommittén redovisar i detta debattbetänkande tre olika alternativa modeller och inbjuder till diskussion om dem. Det ska framhållas att kom- mittén inte har tagit ställning för någon av modellerna. Ett utredningsbetänkande kan inte vara uttömmande. Sålunda redovisas i debattbetänkandet inte att dagens teknik- eller, med en mera träffande benämning, medieberoende lagstiftning har goda skäl för sig. Teknik- eller medieberoendet innebär att frågan om grundlagsskyddet gäller eller inte som huvudregel blir oberoende av yttrandets innehåll, vilket skyddar mot godtycke och är av helt grundläggande betydelse för yttrandefriheten. Medieberoende är också en förutsättning för att de grundläggande yttrandefrihets- rättsliga principerna om ensamansvar och meddelarfrihet ska kunna gälla. Som ofta påpekas från dem som värnar medieberoendet har det historiskt visat sig att skyddet för de medier som används för att sprida yttranden ger ett mycket gott skydd för yttrandefriheten. I olika länder och i olika historiska skeden har statsmaktens angrepp mot medborgarnas yttrandefrihet skett genom angrepp mot rätten att fritt förfoga över vissa medier eller viss teknik. Enligt vår uppfattning är det viktigt att i diskussionen om en medieoberoende lagstiftning och de modeller som kommittén presenterar hålla i minnet att först TF och därefter YGL fungerat väl i över ett halvt sekel. De nackdelar som redovisas med kom- mitténs alternativa modeller motsvaras i de flesta fall av fördelar med TF/YGL. Diskussionen om en medieoberoende grundlags- reglering ska alltså bedömas i ljuset av att TF och YGL varit flexibla och kunnat lämna ett bra skydd för yttranden i nya medie- former som uppstått efter teknikutveckling. Från TF:s område kan nämnas övergången till digitala trycktekniker. Såvitt gäller YGL kunde Internets betydelse för samhällslivet knappast överblickas när den grundlagen stiftades. YGL har ändå visat sig ge ett adekvat skydd för många publiceringsformer som grundas på Internet- teknik. CD- och DVD-formaten har efter komplettering av YGL kunnat skyddas på ett ändamålsenligt sätt. När det gäller de tre olika modellerna vill vi framhålla följande. För att grundlagsskyddet ska gälla enligt Ändamålsmodellen krävs att yttrandet bedöms ha ett journalistiskt, litterärt, konst- närligt eller opinionsbildande ändamål. Vi anser att det inte är möjligt att bedöma ett yttrandes ändamål utan att ta hänsyn till dess innehåll. Frågan om grundlagsskydd gäller och därmed om de grundläggande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga principerna – etableringsfrihet, förbud mot censur och hindrande åtgärder, ensamansvar med meddelarskydd, särskild brottskatalog och sär- skild rättegångsordning med JK och jury – gäller eller inte blir således med en sådan modell beroende av en bedömning av yttrandets innehåll. En sådan ordning slår enligt vår mening mot yttrandefrihetens kärna och är direkt olämplig. Den står knappast heller i överensstämmelse med kommitténs direktiv. Att principer- na om censurförbud och meddelarfrihet i modellen har undantagits från kravet på visst ändamål ändrar inte denna bedömning. Kravet gäller ju fortfarande för de andra principerna, t.ex. principen om särskild brottskatalog och särskild rättegångsordning. Med Ändamålsmodellen är risken stor att tillämpande myndig- heter skulle anse att yttranden som innefattar brott inte har ett sådant ändamål som modellen kräver. Det skulle ju te sig magstarkt att hävda att ett yttrande innefattande ett yttrandefrihetsbrott, t.ex. hets mot folkgrupp, olaga hot eller landsförräderi har ett journa- listiskt, litterärt, konstnärligt eller opinionsbildande ändamål. Risken är alltså stor att sådana yttranden skulle falla utanför grundlagsskyddet. Risken skulle vara densamma för yttranden som visserligen inte är brottsliga men chockerande eller annars kontro- versiella. Eftersom grundlagsskyddet är särskilt viktigt för kontro- versiella yttranden innebär Ändamålsmodellen en stor risk för att grundlagsskyddet sätts ur spel för de yttranden som bäst behöver det. För samtliga modeller är begreppet massmedium av grundlägg- ande betydelse. Det är således av stor vikt att detta begrepp är väl definierat. Detsamma gäller begreppet massmedieföretag i Verk- samhetsmodellen. Som ett skäl för Ansvarsmodellen anförs att det blir enkelt att finna den som är ansvarig för yttrandet. Det måste noteras att nu gällande grundlagsskydd pekar ut den ansvarige. Alla modellerna ställer upp flera krav än nu gällande grundlagar för att bli tillämpliga. Det är svårt att se vägande skäl för detta. Med den vägledning som kommittén erhåller från synpunkter på debattbetänkandet kommer en modell att arbetas fram varefter slutlig ställning tas till om den modellen ger ett tillräckligt starkt skydd för tryck- och yttrandefriheten. Det vore att gå händelserna i förväg att redan nu konstatera att detta inte är möjligt men vi är mycket tveksamma till det. Kommittén har sannolikt därför att i det fortsatta arbetet i stället göra en allmän översyn av tryckfrihets- förordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. En sådan översyn bör innefatta övervägande av frågan om presk- riptionstiden för innehållet i databaser, bl.a. preskriptionsfristen för tidningsföretags förlagetrogna återgivningar genom arkivdatabaser. Frågan om preskriptionsfristen för tidningsföretags förlagetrogna återgivningar genom arkivdatabaser aktualiserar även frågan om ansvaret bör regleras enligt TF eller YGL. Synpunkter på andra frågor som det är angeläget att överväga torde lämnas av remissinstanserna. 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfalls- området 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättig- heter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhälls- områden. 8.En myndighet för havs- och vatten- miljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärds- stat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisa- tion på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmoni- sering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läro- medel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställd- het i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flykting- mottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinations- program. 2010_SOU register S-format.indd 2 40.Cirkulär migration och utveckling –kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. 41.Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. 42.Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårds- lag. 44.Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 45.Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. 46.Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. 47.Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. 48.Multipla hälsoproblem bland personer . En systematisk litteratur- översikt om förekomst, konsekvenser och vård. 49.Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. 51.Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. 52.Biologiska faktorer och könsskillnader Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. 53.Pojkar och skolan: Ett bakgrunds- dokument om "pojkkrisen". Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Background Paper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. 54.Förbättrad återbetalning av studie- skulder. –en strategi för romer i . 57.Effektivare planering av vägar och järn- vägar. 59.Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. 60.Ett utvidgat skydd mot åldersdiskrimi- nering. 61.Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järn- vägssystem. 62.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. 63.EU:s direktiv om sanktioner mot arbets- givare. "Se de tidiga tecknen" – forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. 65.Kompetens och ansvar. 66.Barns perspektiv på jämställdhet i skola. 67.I rättan tid? Om ålder och skolstart. presenterar tre modeller. 2010_SOU register S-format.indd 3 Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. presenterar tre modeller. En mer flexibel utrikesrepresentation. Krigets Lagar – centrala dokument om folk- rätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Första hjälpen i psykisk hälsa. Ny ordning för nationella vaccinations- program. Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. Multipla hälsoproblem bland personer En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. [58] Kompetens och ansvar. Upphandling på försvars- och säkerhets- området. En reformerad budgetlag. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. Skolgång för alla barn. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på upp- drag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 2010_SOU register S-format.indd 4 Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. Svensk forskning om jämställdhet och skola. Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. Biologiska faktorer och könsskillnader i skol- resultat. Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om pojkkrisen. Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Back- groundpaper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. Förbättrad återbetalning av studieskulder. "Se de tidiga tecknen" – forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. Barns perspektiv på jämställdhet i skola. I rättan tid? Om ålder och skolstart. Den framtida organisationen för vissa fiske- frågor. Bättre marknad för tjänstehundar. Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. Kunskapslägesrapport på kärnavfallsom- rådet 2010 – utmaningar för slutförvars- programmet. En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] Prissatt vatten? Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutrednings- direktivet, IMO:s olycksutredningskod. Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. Tredje inre marknadspaketet för el och natur- gas. Fortsatt europeisk harmonisering. Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. Effektivare planering av vägar och järnvägar. Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järnvägssystem. Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt mål- inriktat arbete på tre samhällsområden. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. för nyanlända utanför flykting- mottandet. Romers rätt – en strategi för romer i . Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering. Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. Flyttningsbidrag och unionsrätten. 2010_SOU register S-format.indd 5