sou · GYB395 · 2010-12-16 00:00:00 — I svaren på enkäten framgår att de unga är mer kommunikativa i sitt Internetanvändande, genom att de mejlar, umgås på sociala sajter eller chattar. Många unga tittar också på klipp, spelar spel, läser bloggar eller gör läxor med mera.11 3.2Tidigare utredningar, rapporter och utvecklingsinsatser av betydelse Nedan kommer tidigare utredningar, rapporter och utvecklings- insatser av betydelse att presenteras. Presenterade rapporter är ett urval, flera rapporter från bland annat Skolinspektionen, Social- styrelsen och kommer istället att presenteras i kommande kapitel. 3.2.1Barn och ungas rätt I nya skollagen klargörs en av flera principiella utgångspunkter för den nya skollagen vara att barnets bästa ska vara utgångspunkten i all utbildning. Detta innebär en tydlig koppling till FN:s konven- tion om barnets rättigheter i nya skollagen. Alla huvudmän ska erbjuda utbildning av sådan kvalitet att barn och ungdomar får likvärdiga förutsättningar för att nå utbild- ningens mål. Alla barn och elever ska också få möjlighet att nå så långt som möjligt utifrån sina egna förutsättningar.12 Proposition 2009/10:232 Strategi för att stärka barnets rättigheter i syftar till att vara utgångspunkt för offentliga aktörer i , kommunala såväl som statliga, för att barns rätt ska säkerställas. I propositionen presenteras även en samlad bild av Regeringens insatser som syftar till att bekämpa våld mot barn.13 10Medierådet (2010). Ungar & medier 2010 11Medierådet (2010). Ungar & medier 2010 12Proposition 2009/19: 165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet 13Proposition 2009/10:232 Strategi för att stärka barnets rättigheter i 3.2.2Utbildning – en viktig faktor slår i sin rapport fast att utbildning är en av de viktigaste faktorerna för ungdomars framtida möjligheter.14 Det finns forskning som visar att ju tidigare utbildningskedjan bryts desto allvarligare blir konsekvenserna för barnet eller eleven. Föräldrar med hög utbildning förefaller mer framgångsrika i att ge sina barn förutsättningar för goda skolprestationer. Det är fem–sex gånger vanligare med låga eller ofullständiga betyg bland barn till ej facklärda arbetare än bland barn till högre tjänstemän. Intressant att notera är att bra betyg 9 i har avgörande betydelse för benägenheten att studera vidare, oavsett barnets socioekonomiska bakgrund. Grupper som har låga eller ofullständiga betyg från löper kraftigt förhöjd risk att drabbas av framtida psykosociala problem, exempelvis allvarlig kriminalitet, bidragsberoende, miss- bruk och självmordsbeteende. Grupper som inte går vidare till gymnasieutbildning eller hoppar av gymnasieutbildningen har svårare än andra att etablera sig på arbetsmarknaden. Unga med fullständig gymnasieutbildning har en säkrare posi- tion på arbetsmarknaden och är inte lika sårbara vid konjunktur- svackor jämfört med unga som saknar sådan utbildning. fullföljer kvinnor i högre utsträckning än män sin utbildning och på motsvarande sätt fullföljer inrikes födda i högre utsträckning än utrikes födda sin gymnasieutbildning. Barn och unga som växer upp i samhällets vård eller i familjer med återkommande försörjningsstöd lämnar med långt sämre betyg än andra barn och elever. I vuxen ålder har de lägre utbildningsnivå än jämnåriga med motsvarande kognitiva förmåga men även jämfört med barn och elever med samma betyg från . Dessa barn och elever har också mycket höga överrisker för ogynnsam utveckling . Det avser självmordsbeteende, miss- bruk, kriminalitet, bidragsberoende och tonårsföräldraskap. Betygen 9 i är en nyckelfaktor för att förklara och förstå dessa samband. Omvänt är frånvaron av skolmiss- lyckanden den starkast skyddande faktorn. drar slutsatsen att långvarig familjehemsvård har en svag kompensatorisk påverkan på utsatta barns och ungas fram- tidsutsikter avseende skolprestationer och utbildning. 14 (2010). att lagstiftningen markerat att kommunerna har ett särskilt ansvar för placerade barns och ungas utbildning. Myndig- heten framhåller att det behövs ett kraftfullt stöd för att förbättra skolgången för denna grupp. Resultaten i rapporten utgör starka argument för att satsa på forskning och praktik för att utveckla effektiva metoder som kan förbättra utsatta barns och ungas skol- gång. bör göra placerade barns och ungas skolgång och utbildning till ett högprioriterat område anser med dessa fakta som grund. lyfte i sitt slutbetänkande Det gäller livet – Stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska problem(SOU 1998:31) frågan om det fanns ett behov av att förtydliga var gränsen mellan skolans och skolhälsovårdens och elevvården å ena sidan och barn- och ungdomspsykiatrin å den andra sidan går.15 menade att skolan borde ta ett större ansvar för elevernas psykiska hälsa. Ansvars- fördelningen mellan skolan och BUP berördes även i två utred- ningar som behandlade psykisk hälsa och ohälsa . Den ena hade inriktning mot ungdomars stress och psykiska ohälsa medan den andra behandlade psykiska sjukdomar och funktionshinder.16 2000 och efterföljande proposition föreslogs att elevvården och skolhälsovården skulle gå samman i ett gemensamt verksamhetsområde under beteckningen elevhälsa.17 Utredningen och propositionen lyfte fram att det framtida elevhälsoarbetet behövde ha en förebyggande och hälsofrämjande inriktning, inte enbart åtgärdande. De betonade att lusten att lära är starkt kopplad till känslan av hälsa och välbefinnande. Barn och unga behöver känna trygghet och trivsel, uppleva sammanhang och helhet samt delaktighet och inflytande. De här huvudtankarna fullföljdes genom nya skollagen. Inom området psykisk hälsa agerar många aktörer på nationell nivå i förhållande till skolan. Förutom skolmyndigheterna är det Det gäller livet. Stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska problem. Ungdomar, stress och psykisk ohälsa – analyser och förslag till åtgärder. : och SOU 2006:100. Ambition och ansvar – Nationell strategi för utveckling av samhällets insatser till personer med psykiska sjukdomar och funktionshinder. Från dubbla spår till Elevhälsa i en skola som främjar lust att lära, hälsa och utveckling. 2001/02:14. Hälsa, lärande och trygghet. genom bl.a. UPP-centrum och tillsynen av elevhälsans medicinska del. En annan aktör är och , NASP (Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa) samt Kommuner och Landsting via sina projekt . har inrättat ett nationellt utvecklingscentrum; Utvecklingscentrum för barns psykiska hälsa (även kallat UPP- centrum). UPP-centrums uppdrag syftar till att sammanställa kunskap om effektiva metoder när det gäller förebyggande arbete, tidig upptäckt, tidigt stöd samt behandlande insatser för barn och unga som börjar visa tecken på psykisk ohälsa och/eller oroande social utveckling samt barn och unga i uppenbara riskmiljöer.18 I sitt arbete vänder sig UPP-centrum till de professionella som möter barn och unga i förskola, skola, socialtjänst och hälso- och sjukvård. UPP-centrum har genomfört en nationell inventering i kom- muner och landsting där även förskolor och skolor ingick.19 I undersökningen inventerades metoder som används för att upp- täcka och förebygga psykisk ohälsa hos barn. Inventeringen visade att personalens metodmedvetenhet behöver utvecklas i alla aktuella verksamheter och att det finns ett nationellt behov av att utvärdera metoder och dess effekter för barn och föräldrar samt att det föreligger ett stort behov av stöd vid val av metoder. I det senare fallet behöver olika verksamheters uppdrag klargöras och utifrån detta behöver sedan val av metoder diskuteras. UPP-centrum har som en del i sitt uppdrag publicerat kun- skapssammanfattningar om barns och elevers psykiska hälsa och psykosociala svårigheter till verksamma i förskola och skola med syftet att stödja dem med användbar kunskap inom ett par viktiga områden.20 De har låtit experter sammanfatta vetenskap och beprö- vad erfarenhet mot bakgrund av att dessa barn behöver upp- märksammas tidigt för att få rätt stöd. 19Socialstyrelsen (2008). Metoder som används för att förebygga psykisk ohälsa hos barn. En nationell inventering. 20Kunskapsstödet erbjuds i form av skrifter med namnen Barn som utsätts för fysiska övergrepp, Ledsna barn, Blyga och ängsliga barn, Barn som utmanar samt Barn som tänker annorlunda. Inom ramen för sitt hälsofrämjande uppdrag riktar sig till skolan t.ex. för att främja psykisk hälsa bland barn och unga. genomförde även en omfattande kartläggning av barns och ungdomars psykiska hälsa tillsammans med SCB. Varje elev i årskurser 6 och 9 fick under lektionstid besvara en enkät om hur de upplevde sin hälsosituation. Inom området missbruk har () ett regeringsuppdrag att aktivt verka i skolan genom insatser med syfte att förebygga och reducera elevers bruk av alkohol, narkotika, dopningspreparat och tobak. FHI använder alltså skolan som arena för sitt arbete. Det görs inom ramen för preventions- arbetet Skolan förebygger. Insatserna tar sikte på hur skolor ska arbeta med elevhälsa, hur de ska möta föräldrar eller reducera före- komst av mobbning. Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa, NASP vid , är statens expertorgan för suicid- prevention, men också ett WHO-samarbetscenter.21 NASP har bland annat gjort en genomgång av olika metoder som riktar sig till föräldrar samt förskola och skola med målet att stärka unga vuxnas psykiska hälsa.22 Kommuner och Landstings (SKL) projekt har haft som mål att förbättra arbetet med barn vilka riskerar att utveckla ett normbrytande beteende. Normbrytande beteende definieras i den forskningsöversikt SKL lutar sig emot som beteende som på olika sätt bryter mot rådande normer och 21Sedan oktober 2007 är, enligt riksdags- och regeringsbeslut NASP:s verksamhet en del av . Verksamheten är inskriven i regleringsbrev. 22Karolinska Institutet (2003). Rapport kring viktiga åtgärder för att stärka unga vuxnas psykiska hälsa. regler i den miljö individen befinner sig.23 Det kan innebära både aggressiva, utagerande beteenden mot andra människor och djur, och icke-aggressiva normbrytande beteenden som att bryta mot föräldrars regler, snatta, stjäla saker och vandalisera. Arbete har bedrivits i team där skola, socialtjänst och barn- och ungdomspsykiatri(BUP) samverkat. Resultaten har samlats i en rapport som vänder sig till de deltagande verksamheterna. SKL driver även ett projekt kallat –2011 där de samverkande parterna skola, socialtjänst och hälso- och sjukvård strävar efter att tillsammans möta barns och ungdomars psykiska hälsobehov med helhetsinsatser.24 Syftet är att synkroni- sera, det vill säga att tillsammans ge insatserna och utveckla natio- nella mått för att mäta barns och ungas psykiska hälsa. SKL vill också eliminera dubbelarbete, flaskhalsar och organisatoriska glapp. Organisationen framhåller att detta kan innebära både minskat mänskligt lidande och att kommuner och landsting använder sina resurser mer effektivt. utgår från lokala förutsättningar och strävar efter att ta fram praktiskt fungerande modeller för arbets- och samverkansmetoder som ska fungera långsiktigt. Det handlar t.ex. om samverkan mellan skola, socialtjänst och hälso- och sjukvård som tillsammans ska ge rätt hjälp på rätt nivå. En av grundstenarna är att familj, anhöriga och den unge själv ska ha förmåga att påverka sin situation. metoder i socialt arbete (IMS) & (SiS) (2005) Normbrytande beteende i barndomen, 24SKL har i en överenskommelse tillsammans med staten tagit ansvar för att driva projektet . Det finns 14 lokala projektområden i landet. De är i , , , , , , , , , och . 3.3Ansvarsfördelningen sedd ur ett rektorsperspektiv Ansvaret för barn och elever i förskola, skola och annan pedagogisk omsorg är tydligt och nya skollagen gör ansvaret än tydligare. Ansvaret för att genomföra utbildningen enligt fastställda mål är rektors ansvar. För de barn och elever som utredningen avser, barn och elever med sammansatta behov och komplicerad problematik som kräver samverkan med andra samhällsaktörer, blir ansvars- fördelningen svårare. Under utredningsarbetet har detta åskådliggjorts på flera sätt. Många olika myndigheter har genomfört olika insatser inom området och nära nog samtliga har riktats mot den lokala förskolan eller skolnivån. En rektor i en eller fristående skola får härigenom en omfattande omvärld att orientera sig i och många krav på insatser att ta ställning till. Detta gäller utöver de kontaktytor som naturligen faller inom uppdraget som elev- och föräldrakontakter och att leda verksamheten. Utredningen har tagit fram en bild för att tydliggöra hur ansvarsfördelningen kan te sig för en rektor i en skola eller för en förskolechef i verksamhet. Figur 3 Ansvarsfördelning ur ett rektorsperspektiv Överst i bilden finns sex olika departement i . Ett av dessa, Integrations- och jämställdhetsdepartementet, upphör /2011. Samtliga dessa departement har under sig ett antal statliga myndigheter som agerar mot den lokala nivån på olika sätt.25 Under finns myndigheterna Skol- verket, Skolinspektionen, Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM), Barn- och elevombudet () (som är en del av Skol- inspektionen med självständigt uppdrag) och Centrala studiestöds- nämnden (CSN). Under finns (). Under Integrations- och jämställdhets- departementet finns myndigheterna och Migra- tionsverket (som även återfinns under ). Myndigheterna , () eller ombudsmän, , (Brå) och finns under . Under finns myndigheterna , , Barnombuds- mannen, Statens institutionsstyrelsen, Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa vid () och Stiftelsen . Under Arbetsmarknads- departementet finns myndigheten . Under den statliga myndighetsnivån finns länsnivån och lands- tingen. Landstingen ansvarar bland annat för hälso- och sjukvårds- insatser och för förskolechefen eller rektorn kan detta exempelvis handla om barnhälsovården med barnavårdscentralen (BVC), barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) eller barnhabiliteringen. Den kommunala centrala nivån innehåller ansvarig politisk nämnd. Antalet nämnder kan variera beroende på hur kommunen väljer att organisera sin politiska organisation. Varje nämnd innebär att nya 25 Detta är ingen fullständig förteckning, andra myndigheter finns men de har inte direkt påverkan på rektor eller förskolechefen. Detta får konsekvenser för över- lämnande av dokumentation beträffande barn och elever som t.ex. byter skola. I bilden finns flera nämnder beskrivna, och tillsammans med . En rektor vid en skola kan ha flera kontaktytor i sam- verkan och det politiska ansvaret kan vara uppdelat på olika sätt. På verksamhetsnivån, återgiven längst ned på bilden, finns flera samverkansparter för en rektor. Den vänstra raden visar social- tjänst, polis och BUP. På höger sida finns andra aktörer som en rektor kan ha kontakt med. I egenskap av att vara kommunernas intresseorganisation genomför Kommuner och Landsting (SKL) olika utveck- lingsinsatser som en rektor har anledning att delta i eller följa. Forskningsprojekt vid universitet eller högskolor kan vara intresserade av att genomföra olika undersökningar och tar kontakt med förskolan eller skolan som en intressant arena. Fristående skolor och även kommunala skolor kan överlämna elever eller på annat sätt vara en kontaktyta. Underst i bilden finns huvudpersonerna eleverna och föräldrarna. Förskolans och skolans organisation med olika övergångar inom och mellan olika skolformer har illustrerats med en vågrät kedja av olika hus. Rektors- eller förskolechefens ansvar innebär ett totalt ansvar för en elevs skolgång eleven går i den förskola och skola som rektorn ansvarar för. Eleven kan ha gått i andra skolor tidigare och ska kanske överlämnas vidare till ytterligare skolor i systemet. Bilden illustrerar att rektorsansvaret för en elev kan vara tillfälligt. Helhetsansvaret vilar enligt utredningens uppfattning på kommunen. Denna bild ger anledning till reflektion. Kan ansvarsfrågorna förtydligas och hur sker samverkan på de olika nivåerna? Till dessa frågor återkommer utredningen. Nedan presenteras kort information om förskolan, skolan och annan pedagogisk verksamhet. Annan pedagogisk verksamhet benämns skollag som förskoleverksamhet, skolbarns- omsorg, pedagogisk omsorg, öppen förskola och öppen fritids- verksamhet. Presentationen är avsedd att ge en överblick av de olika skolformerna i svensk skola. Samtliga uppgifter är hämtade från lägesbedömning 2010. Det bör poängteras att regionala skillnader och skillnader mellan olika huvudmän före- kommer i förhållande till presenterade uppgifter. För en överblick av svenska skolsystemet se bilden nedan. Bilden tar sin utgångspunkt skollag.26 Källa: (2010) lägesbedömning 2010 Del 1 Beskrivande data. Nedan presenterade uppgifter kan förstås i relation till SKL:s rapport måste bli bättre. Dagens skola och hur den kan bli bättre. SKL redogör för utvecklingen i svensk skola och lyfter fram att allt fler elever uppnår målen i alla ämnen. Fler elever slutför också sin gymnasieutbildning. Lärartätheten har ökat och klasserna i har i genomsnitt färre än 24 elever.27 26Skolverket (2010) lägesbedömning 2010 Del 1 Beskrivande data. 27Sveriges Kommuner och Landsting år (2009). Bra måste bli bättre. Dagens skola och hur den kan bli bättre. Rapporten kan i sin tur ställas mot information om som visar att resultaten sjönk och likaså att andelen behöriga elever till gymnasieskolan är den lägsta sedan 1998.28 Dessa båda rapporter illustrerar hur svårt det kan var att ge en entydig bild av en komplex verklighet. 3.4.1Förskola och annan pedagogisk verksamhet Förskoleverksamhet används som benämning för förskola, peda- gogisk omsorg och öppen förskola. Skolbarnsomsorg är ett samlingsnamn för fritidshem, pedagogisk omsorg och öppen fritidsverksamhet. 2009 var 825 800 barn inskrivna i förskole- verksamhet eller skolbarnsomsorg.29 I nya skollagen ändras begreppen. Verksamheter som ersätter eller kompletterar förskolan eller fritidshemmet omnämns som annan pedagogisk verksamhet. Annan pedagogisk verksamhet omfattar i nya skollagen öppen förskola, öppen fritidsverksamhet, pedagogisk omsorg och omsorg som erbjuds då förskola och fritidshem inte erbjuds. av barn mellan 1–går i förskola. Det kan jämföras med motsvarande uppgift då av barnen mellan 1–gick i förskola. var det genomsnittliga antalet barn per grupp i förskola 16,8. av grupperna bestod av 17 barn eller fler. I av förskolorna var grupperna 21 barn eller fler. var antalet barn per årsarbetare 5,3. Nästan var tredje grupp är en så kallad småbarnsgrupp för barn mellan 0–. Hälften av dessa småbarnsgrupper hade 14–16 barn 2009 medan innehöll 17 barn eller fler. Av inskrivna barn i förskolan är inskrivna i en enskild förskola. Av dessa går i föräldrakooperativ och i bolagsdriven förskola.30 28Skolverket år (2010). PM – En beskrivning av slutbetygen i 29Skolverket 2010 lägesbedömning 2010 Del 1 Beskrivande data (2010). 30Skolverket 2010 lägesbedömning 2010 Del 1 Beskrivande data (2010). av förskolans årsarbetare är utbildade för arbete med barn och av dem har pedagogisk högskoleutbildning.31 Pedagogisk omsorg är ett samlingsnamn, där exempelvis familje- daghem ingår, men även flerfamiljslösningar. Begreppet används för förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg som inte bedrivs i form av förskola, fritidshem, öppen förskola eller öppen fritids- verksamhet. fanns 4 350 verksamheter inom ramen för peda- gogisk omsorg. av dem var i familjedaghem och i flerfamiljslösningar. var 22 100 barn inskrivna i pedagogisk omsorg. Det motsvarar av alla barn mellan 1–och av alla 6–9 åringar. I pedagogisk omsorg går det i genomsnitt 4, 9 barn per personal och ska ses mot bakgrund av att personalen ofta har ensamt ansvar för barnen i verksamheten. av den pedagogiska omsorgen bedrivs i enskild regi.32 Pedagogisk omsorg är mer vanligt förekommande i glesbygds- kommuner. Av personalen i pedagogisk omsorg har utbildning för arbete med barn. har barnskötar- utbildning och har annan utbildning för arbete med har pedagogisk högskoleutbildning. Öppen förskola erbjuder en gruppverksamhet för barn tillsammans med de besökande vuxna. I öppen förskola är barnen inte inskrivna. fanns 472 verksamheter, vilket kan jämföras med 1991 då antalet öppna förskolor var 1 644 stycken. 160 av de öppna förskolorna ingår i en familjecentral.33 118 kommuner saknar öppen förskola. 2009 var 723 personer anställda i öppen förskola av dessa hade pedagogisk högskoleutbildning och hade barnskötarutbildning. 31Med pedagogisk högskoleutbildning avses förskollärarutbildning, fritidspedagogutbildning och lärarutbildning. 32Skolverket (2010) lägesbedömning 2010 Del 1 Beskrivande data. 33Skolverket (2010) lägesbedömning 2010 Del 1 Beskrivande data. 69 av de 472 öppna förskolorna drevs under i enskild regi. Skolbarnsomsorg genomförs i form av fritidshem, som är en pedagogisk gruppverksamhet för barn när de inte går i skolan. av 6–9 åringarna och av barn mellan 10–är inskrivna på fritidshem. gick av barnen i ett fritidshem med fristående huvudman. Det går 36,7 barn per avdelning i fritidshemmen. Personal- tätheten är 20,9 barn per årsarbetare. 3 av 4 årsarbetare i fritids- hemmen har utbildning för arbete med barn. av fritids- personalen har pedagogisk högskoleutbildning34, har fritidsledarutbildning, utbildning inom social omsorg eller pedagogik. Personal på fritidshem är i många verksamheter också verksamma i skolan. av fritidspedagogerna och av förskollärarna arbetar även i grundskola och/eller förskoleklass. Öppen fritidsverksamhet är en öppen verksamhet för barn mellan . Barn som går i öppen fritidsverksamhet är inte inskrivna i verksamheten. fanns det 640 verksamheter i 69 kommuner. 97 av de 640 öppna fritidsverksamheterna drevs i enskild regi. 3.4.2Barn som inte tar del av förskola eller pedagogisk omsorg Kunskapen om de barn som inte tar del av förskola eller pedagogisk omsorg är begränsad på nationell nivå. För att få en bättre bild av hur kunskaperna i en kommun ser ut kring dessa barn tog utredningen kontakt med en stadsdel i . 34 Förskollärarutbildning, fritidspedagogutbildning eller lärarexamen. Den bild utredningen fick är att man vet hur många barn som finns i stadsdelen. Olika samhällsaktörer har kontakter med dessa barn och deras föräldrar. En viktig kontaktyta är barnhälsovården genom BVC. Det är i stort sett alla barn som besöker BVC. En vanlig väg in i förskola eller annan pedagogisk verksamhet är den öppna förskolan. I stadsdelen finns två öppna förskolor som hade 15 000 besök respektive 5 000 besök per år.35 Antalet besök registreras men stadsdelen vet inte vilka barn som tar del av verksamheten. När barnet närmar sig förskoleåldern är det vanligaste och mest efterfrågade alternativet förskola men det finns också familjedaghem. I stadsdelen drevs dessa inte av kommunen. Antalet vårdnadsbidrag i stadsdelen uppgår till 110 stycken . I stadsdelen var denna siffra förhållandevis , antalet varken ökade eller minskade. Vårdnadsbidraget ger indika- tioner om en förälder med vårdnadsbidrag, det faktiska antalet barn som föräldern har hand om saknas det däremot kunskap om. För de familjer som har kontakter med finns kunskapen om barnen och deras behov av pedagogisk verksamhet. Barn som bedöms ha ett eget behov av förskola på grund av fysiska, psykiska eller av andra skäl eller barn som har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt ska erbjudas plats i förskola.36 En slutsats av denna begränsade undersökning är att om familjer har kontakter med exempelvis öppen förskola, socialtjänst eller BVC finns möjligheter att barn som har behov av pedagogiskt stöd också får detta. Kunskapen om hur barn har det i andra familjer är starkt begränsad och mycket svår att uttala sig om. av alla sexåringar går i förskoleklass, varav av dem går i en förskoleklass som drivs av fristående huvudman eller i enskild regi. I förskoleklassen går det 6, 3 årsarbetare per 100 elever. Andelen årsarbetare med pedagogisk högskoleexamen var närmare 84 procent.37