sou · GYB377 · 2010-11-04 00:00:00 — – övergångsstyre och utjämning Delbetänkande av Utredningen om översyn av statlig regional förvaltning m.m. SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att dels se över den statliga regionala förvaltningen, dels föreslå de lagändringar som behövs för att nya landsting ska kunna bildas. förordnades generaldirektören som särskild utredare. En företeckningen över de som förordnats som sakkunniga och experter samt utredningens sekretariat bifogas. Vi redovisar nu den del av uppdraget som avser indelningsdelegerade och mellankommunal kostnadsutjämning vid ändrad landstingsindelning och överlämnar delbetänkandet Sammanläggningar av landsting – övergångsstyre och utjämning, Sakkunniga, experter och sekretariat 1.Förslag till lag om ändring i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting...... 2.Förslag till lag om ändring i lagen (1979:411) om Vårt uppdrag och arbete.............................................. 1.1.2 De delar av uppdraget som redovisas ..................... Indelningsdelegerade för landsting............................... Ändringar i landets indelning i kommuner och landsting..... Behovet av andra företrädare än sittande fullmäktige ........... Bestämmelser om indelningsdelegerade för landsting........... 2.4Bestämmelserna om indelningsdelegerade tas in i Innehållet i bestämmelserna om indelningsdelegerade.......... Indelningsdelegerade, utskottsledamöter och revisorer........ 2.6.1 Valbar som indelningsdelegerad för landsting............ 2.6.2 Brottslig handling som grund för uppdragets 2.6.3 Rätt att avstå från att rösta och möjlighet att Valbar som revisor ........................................................ 2.6.5 Revisorers rätt till ledighet ........................................... 2.7.1 Skyldighet att lämna upplysningar vid 2.7.2 Rätten att väcka ärenden hos Delegation till utskott................................................... Närvarorätt vid utskottssammanträde......................... 2.9Bestämmelser i lagen om kommunala indelningsdelegerade som slopas............................................. Bidrag vid sammanläggningar av landsting .................... 3.1Behovet av att kunna lämna bidrag vid 3.2Bidrag i samband med bildandet av landstingen i 3.3Mellankommunal kostnadsutjämning i andra fall än vid 3.4Bidrag i förhållande till kompetens och Kompetens att lämna bidrag för ekonomisk utjämning ........ Konsekvenser av förslagen........................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting .... 85 5.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1992:339) om Kommittédirektiv (2009:62)............................................ Tilläggsdirektiv (2010:12) ................................................ I lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting, förkortad indelningslagen, regleras förutsättningarna för ändringar i indelningen och förfarandet m.m. vid sådana ändringar. En nybildad kommun eller ett nybildat landsting får rättskapacitet i och med beslutet om indelningsändringen, dvs. så snart beslutet är meddelat kan den nya kommunen eller det nya förvärva rättigheter och ikläda sig skyldigheter. Vid mer omfattande ändringar i kommunindelningen, ska regeringen bestämma att kommunen enligt den nya indelningen ska företrädas av indelningsdelegerade fram till dess att det nyvalda fullmäktige tillträder. Förutsättningarna för att utse indelningsdelegerade anges i indelningslagen. Valet av indelningsdelegerade, arbetsformerna m.m. regleras dock i lagen (1979:412) om kommunala indelningsdelegerade. Det finns inga bestämmelser om indelningsdelegerade för landsting, vilket delvis beror på att landstingsindelningen är kopplad till länsindelningen. En ändring i landstingsindelningen får bara beslutas om det inte finns något hinder mot att också ändra länsindelningen. Mer omfattande ändringar i länsindelningen måste godkännas av . Det innebär att en ändring i läns- och landstingsindelning, som är så omfattande att det är motiverat att utse indelningsdelegerade, inte kan genomföras utan godkännande. I samband därmed kan också besluta hur det nya ska styras i väntan på ett nytt tillträder och permanenta bestämmelser om indelningsdelegerade för landsting har därför ansetts överflödiga. Frågan om permanenta bestämmelser om indelningsdelegerade har dock väckts bl.a. på grund av ett antal ansökningar om ändrad landstingsindelning i och . Det ingår i vårt uppdrag att föreslå sådana bestämmelser. Vi ska också föreslå lagstiftning som ger landsting och kommuner kompetens att komma överens om att genom bidrag motverka att bildandet av ett nytt landsting leder till negativa konsekvenser för vissa kommuner. Vi föreslår att när ett nytt landsting bildas ska regeringen besluta att det nya ska företrädas av indelningsdelegerade. Indelningsdelegerade ska även utses i andra fall där enligt den nya indelningen inte bör företrädas av det gamla fullmäktige, nämligen vid andra omfattande ändringar i landstingsindelningen än nybildningar. Det är samma förutsättningar som gäller för att utse indelningsdelegerade vid ändringar i kommunindelningen. Att indelningsdelegerade ska utses även vid ny- och ombildningar av landsting och inte som bara vid sådana ändringar i kommunindelningen gör att det inte längre finns skäl att ha bestämmelser om indelningsdelegerade i en särskild lag. Dagens bestämmelserna om kommunala indelningsdelegerade och de nya bestämmelserna om indelningsdelegerade för landsting tas därför in i indelningslagen som lagen om kommunala indelningsdelegerade upphävs. Det är inte bara förutsättningarna för att utse indelningsdelegerade som ska vara gemensamma för kommuner och landsting utan även bestämmelserna om val av indelningsdelegerade, uppdraget, indelningsdelegerades sammanträden, utskott för beredning och verkställighet, ekonomisk förvaltning m.m. ska vara gemensamma. De gemensamma bestämmelserna om indelningsdelegerade ges i stor utsträckning samma innehåll som lagen om kommunala indelningsdelegerade. På några punkter föreslås dock nyheter, dvs. bestämmelser som skiljer sig från vad som gäller enligt lagen om kommunala indelningsdelegerade. Nyheterna innebär bl.a. att indelningsdelegerade - inte får välja revisorer ur sina egna led, -får delegera ärenden till utskott, -ska ha en arbetsordning, -får besluta om närvarorätt vid utskottssammanträden, samt -får medge att ett utskott håller offentliga sammanträden. Vi föreslår att om ett landsting läggs samman med ett eller flera andra landsting, ska det nya få lämna bidrag till kommunerna i . Bidrag får bara lämnas om det behövs för att motverka att bildandet av det nya leder till höjd kommunalskatt. Bakgrunden är att vid en landstingssammanläggning måste de olika landstingens skattesatser vägas samman till en enhetlig skattesats. Om den enhetliga skattesatsen ligger över skattesatsen för något av de landsting som ska läggs samman kommer invånarna i det att få höjd skatt. För att invånarna ska få oförändrad skatt måste kommunerna i sänka sina skattsatser med lika mycket som landstingskatten ökar, vilket i praktiken innebär att kommunerna måste dra ned på verksamheten. Med den föreslagna bidragsbefogenheten blir det dock möjligt för och kommunerna att genom bidrag omfördela skattemedel mellan sig för att på så vis hålla skatt och verksamhet på en oförändrad nivå. När flera landsting läggs samman är det också nödvändigt att dra en enhetlig gräns mellan uppgifter som det nya respektive kommunerna ska ansvara för. Det innebär att det kan bli aktuellt att föra över ansvaret för vissa uppgifter från landsting till kommun eller omvänt. Med de nya uppgifterna följer givetvis kostnader, vilket innebär att även resurser bör överföras. Det förutsätts ske genom att de resurser som används för den verksamhet som ska flyttas över skatteväxlas. En skatteväxling kan dock behöva kompletteras med ett mellankommunalt utjämningssystem för att överbygga skillnader mellan kostnaderna för den övertagna verksamheten och intäkterna från skatteväxlingen. Vi föreslår därför också att kommunerna i ett nybildat landsting ska få lämna bidrag till varandra om det behövs för att mellan kommunerna jämna ut effekter som uppkommit på grund av att uppgifter förts över från till kommunerna eller omvänt. Bidragsbefogenheten förbättrar förutsättningarna för kommuner och landsting att komma överens om hur effekterna av en enhetlig landstingsskattesats och verksamhetsöverföringar som görs inför en landstingssammanläggning ska regleras ekonomiskt. Det handlar dock bara om att ge kommuner och landsting en möjlighet att omfördela och utjämna och förslaget medför därför inga nya uppgifter eller ökade kostnader för kommuner och landsting. lag om ändring i lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1979:411) om ändringar i indelning i kommuner och landsting1 dels att 2 kap. 4, 5, 9 och 12 §§ ska upphöra att gälla, dels att nuvarande 2 kap. 10 och 11 §§ ska betecknas 2 kap. 4 och 5 §§ samt nuvarande 3 kap. ska betecknas 4 kap. dels att 1 kap. 17 och 18 §§ samt 2 kap. 6–8 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas ett nytt kapitel, 3 kap., av följande lydelse. Om en indelningsändring innebär att en ny kommun bildas eller om ändringen annars är av sådan omfattning att kommunen enligt den nya indelningen inte bör företrädas av de gamla kommunfullmäktige, skall regeringen bestämma att kommunen enligt Om en indelningsändring innebär att en ny kommun bildas eller om ändringen annars är av sådan omfattning att kommunen enligt den nya indelningen inte bör företrädas av de gamla kommunfullmäktige, ska regeringen bestämma att kommunen enligt 9 § 2009:791, 2 kap. 10 § 1991:1693. delegerade från det att dessa har delegerade från det att dessa har valts till dess de nyvalda valts till dess de nyvalda fullmäktige börjar sin tjänst- fullmäktige börjar sin tjänst- avser kommunen enligt den nya avser kommunen enligt den nya nämnder och beredningar i den beredningar i den eller de eller de kommuner som närmast kommuner som närmast berörs berörs av indelningsändringen. Vid ändringar i indelningen i har beslutats, kan ett landsting landsting gäller bestämmelserna i förvärva rättigheter och ikläda sig 1. ekonomisk reglering beslutsfrist i 12 § 3. rättskapacitet i 13 §, 4. fördelning av beslutanderätt i 14–16 §§, 5. indelningsdelegerade i 17 §, 6. beredning och verkställighet i 18 §, 2 Senaste lydelse 1991:1693. 7.överklagande i 19 §, och 8.utredning om indelningsändring i 22, 23, 25 och 26 §§. Vid tillämpningen av första stycket ska det som sägs om 1.kommun i stället gälla landsting, 2.kommunfullmäktige i stället gälla , indelningsändring enligt 1 kap. 1 och 3 §§ i 1 kap. 12 § i stället respektive andra stycket. innebär att ett nytt landsting till en kommun inom i den utsträckning det behövs för att motverka att bildandet leder indelningen, om beslutet sträcker till höjd kommunalskatt, och sina verkningar till tiden efter varandra om uppgifter förts över enligt den äldre indelningen får beslutanderätt endast i frågor som och bidrag behövs för att uteslutande avser detta landsting och som inte sträcker sina bidragsgivningen ska regleras i en 3 Senaste lydelse 1991:1693. I fråga om rätten att företräda de landsting som berörs av en indelningsändring skall till dess ändringen träder i kraft gälla att i varje landsting företräder detta landsting enligt såväl den äldre som den nya indelningen. Bidrag får bara lämnas . Övergångsperiodens längd ska anges i överenskommelsen om bidrag. 1 § Om regeringen har beslutat att en kommun eller ett landsting ska företrädas av indelningsdelegerade, ska delegerade och ersättare utses från varje kommun eller landsting vars område helt eller delvis ska ingå i kommunen eller enligt den nya indelningen (ändringsberörda kommuner och landsting). 2 § Antalet indelningsdelegerade och ersättare från varje kommun och landsting bestäms av fullmäktige i ändringsberörda kommuner och landsting. Om de inte är ense om antalet, ska regeringen fastställa antalet indelningsdelegerade och ersättare från varje kommun och landsting. 3 § Indelningsdelegerade och ersättare väljs av fullmäktige i ändringsberörda kommuner och landsting. Valet ska vara klart senast efter den dag då regeringen beslutade om indelningsändringen, om inte regeringen bestämmer en senare tidpunkt. 4 § Under de förutsättningar som anges i 2 § lagen (1992:339) om proportionellt valsätt ska valet vara proportionellt. Om ersättarna inte väljs proportionellt, ska det vid valet bestämmas i vilken ordning ersättarna ska tjänstgöra. 4 Senaste lydelse 1991:1693. 5 § Indelningsdelegerade och ersättare väljs bland dem som är ledamöter eller ersättare i fullmäktige i ändringsberörda kommuner och landsting. 6 § Om en indelningsdelegerad avgår, ska fyllnadsval förrättas. Om den indelningsdelegerade har utsetts vid ett proportionellt val, inträder i stället en ersättare i enlighet med den ordning som har bestämts för ersättarnas tjänstgöring. 7 § Ett fullmäktige som har valt indelningsdelegerade och ersättare ska underrätta om vilka som har valts. ska förordna en av de indelningsdelegerade att utförda kungörelse om första sammanträdet och föra ordet där, till dess ordförande har valts. 8 § Indelningsdelegerade är beslutande församling för kommunen eller enligt den nya indelningen. 9 § Indelningsdelegerade ska tillsätta ett arbetsutskott för beredning av ärenden och verkställighet av beslut. Om det behövs för att fullgöra sådana uppgifter får indelningsdelegerade tillsätta flera utskott eller anlita nämnder och beredningar i kommuner och landsting som har valt delegerade. 10 § Om inte något annat följer av lag eller annan författning får ansvaret för beredning, förvaltning och verkställighet inom ett utskotts verksamhetsområde lämnas över till partssammansatta organ. Det gäller dock bara ärenden som avser förhållandet mellan kommunen eller enligt den nya indelningen som arbetsgivare och dess anställda. 11 § Bestämmelserna i 7 kap. 2–7 §§ kommunallagen (1991:900) gäller i fråga om partsammansatta organ. Det som sägs där om fullmäktige och nämnd ska i stället gälla indelningsdelegerade och utskott. 12 § Om en indelningsdelegerad eller en ersättare upphör att vara valbar, upphör också uppdraget genast. I fråga om indelningsdelegerade och deras ersättare i övrigt gäller bestämmelserna i kommunallagen (1991:900) om 1.upphörande av uppdrag i 4 kap. 9 § samt 10 § 2, 2.rätt till ledighet från anställning i 4 kap. 11 § första stycket, 3.omröstning i 4 kap. 19 och 20 §§, 4.reservation i 4 kap. 22 §. Vid tillämpningen av andra stycket ska det som sägs om en förtroendevald i stället gälla en indelningsdelegerad eller en ersättare och det som sägs i 4 kap. 9 § kommunallagen om fullmäktige i stället gälla indelningsdelegerade. 13 § Indelningsdelegerade får besluta att de själva, utskottsledamöter och ersättare i skälig omfattning ska få 1.ersättning för resekostnader och andra utgifter som föranleds av uppdragen, 2.arvode för det arbete som är förenat med uppdraget, 4.andra ekonomiska förmåner. 14 § Indelningsdelegerade bestämmer när och var sammanträden ska hållas. Sammanträde ska hållas också om arbetsutskottet eller minst en tredjedel av de indelningsdelegerade begär det eller om ordföranden anser att det behövs. 15 § Indelningsdelegerade ska besluta i ärenden som har väckts av 2.en delegerad genom motion, 3.revisorerna om ärendet avser granskningen eller förvaltning som har samband med revisionsuppdraget, och 4.fullmäktige eller styrelsen i en kommen eller ett landsting som har valt indelningsdelegerade. 16 § Indelningsdelegerade får uppdra åt ett utskott att besluta i ett visst ärende eller en viss grupp av ärenden. Första stycket gäller inte ärenden som anges i 3 kap. 9 § kommunallagen (1991:900) och inte heller ärenden som enlig lag eller annan författning ska avgöras av fullmäktige. 17 § Indelningsdelegerade får bestämma att ett utskott i sin tur får uppdra åt en ledamot eller ersättare eller anställd att besluta på utskottets vägnar. Första stycket gäller inte sådana slags ärenden som anges i 6 kap. 34 § kommunallagen (1991:900). 18 § Indelningsdelegerade och ledamöter i ett fullmäktige som har utsett delegerade får ställa interpellationer och frågor till 1.ordföranden i ett utskott, och 2.ordföranden i en nämnd eller beredning i en kommun eller ett landsting som har valt delegerade. 19 § I fråga om indelningsdelegerades arbetsformer i övrigt gäller bestämmelserna i kommunallagen (19991:900) om 1.ordförande och vice ordförande i 5 kap. 6 §, 2.hur sammanträden kungörs i 5 kap. 8–10 §§, 3.ersättarnas tjänstgöring i 5 kap. 12–15 §§, 4.beslutförhet i 5 kap. 18 och 19 §§, 5.jäv i 5 kap. 20 och 20 a §§, 6.rätt och skyldighet för utomstående att medverka i 5 kap. 21 § och 22 § första stycket, 7.hur ärenden bereds i 5 kap. 26, 28, 29 och 32 §§, 8.bordläggning och återremiss i 5 kap. 36 och 37 §§, 9.offentlighet och ordning vid sammanträdena i 5 kap. 38 och 39 §§, 10.hur ärendena avgörs i 5 kap. 40–45 §§, 11.interpellationer och frågor i 5 kap. 49–51 samt 53–56 §§, och 12.protokollet i 5 kap. 57–62 §§. 20 § Vid tillämpningen av 19 § ska det som sägs om 1.kommunens eller anslagstavla i 5 kap. 9 och 62 §§ kommunallagen avse anslagstavlan i varje kommun eller landsting som har valt indelningsdelegerade, 2.fullmäktige i stället gälla indelningsdelegerade, 3.en ledamot i fullmäktige i stället gälla en indelningsdelegerad, 4.styrelsen i stället gälla arbetsutskottet, 5.nämnd eller fullmäktigeberedning i stället gälla utskott. Första stycket 4 gäller inte 5 kap. 22 § första stycket, 26, 28 och 53 §§ kommunallagen utan det som sägs där om nämnd ska även gälla utskott. 21 § Indelningsdelegerade ska i en arbetsordning meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för sammanträdena och handläggningen av ärendena. 22 § Arbetsordningen ska alltid innehålla föreskrifter om 2.var och när sammanträden ska hållas och på vems initiativ, 3.anmälan av hinder att delta i sammanträden, 4.inkallande av ersättare och deras tjänstgöring, 5.vem som ska föra ordet, till dess ordförande har utsetts, 6.rätten att delta i indelningsdelegerades överläggningar, 7.förfarandet vid omröstningar, 8.handläggningen av ärenden, interpellationer och frågor, och 9.formerna för justering av protokollen. 23 § Ledamöter och ersättare i utskott väljs av indelningsdelegerade till det antal som de bestämmer. Antalet ledamöter i arbetsutskottet får dock inte vara mindre än fem. 24 § Under de förutsättningar som anges i 2 § lagen (1992:339) om proportionellt valsätt ska valet vara proportionellt. Om ersättarna inte väljs proportionellt, ska indelningsdelegerade bestämma i vilken ordning de ska tjänstgöra. 25 § Valbar som ledamot eller ersättare i utskott är den som för sådant val 1.är indelningsdelegerad eller ersättare för delegerad, eller 2.har rösträtt vid val av fullmäktige i kommunen eller enligt den nya indelningen. I fråga om valbarhet i övrigt gäller bestämmelserna om valbarhetshinder i 4 kap. 6 § och 6 a § tredje stycket 1 kommunallagen (1991:900). Det som sägs där om nämnd ska i stället gälla utskott. 26 § Ledamöter och ersättare i utskott väljs för tiden fram till dess att indelningsändringen träder i kraft. 27 § För ledamöter och ersättares uppdrag gäller bestämmelserna om uppdragets upphörande i 4 kap. 8 och 9 §§ samt 10 § 2 kommunallagen (1991:900). Vid tillämpningen av första stycket ska det som sägs om 1.fullmäktige i stället gälla indelningsdelegerade, 2.nämnd i stället gälla utskott, 3.en förtroendevald i stället gälla en ledamot eller en ersättare i utskott. 28 § Om en ledamot avgår, ska fyllnadsval förrättas. Om ledamoten har utsetts vid ett proportionellt val, inträder i stället en ersättare i enlighet med den ordning som har bestämts för ersättarnas tjänstgöring. 29 § Ledamöter och ersättare i utskott har rätt till ledighet från anställning i den utsträckning som följer av 4 kap. 11 § första stycket kommunallagen (1991:900). 30 § ska upprätta förslag till budget för kommunen eller enligt den nya indelningen. 31 § Indelningsdelegerade får besluta att en delegerad, en utskottsledamot, en ersättare som inte är ledamot eller ersättare i ett utskott eller en revisor ska få närvara vid utskottets sammanträden och delta i överläggningarna, men inte i besluten, samt få sin mening antecknad i protokollet. 32 § I fråga om utskott i övrigt gäller bestämmelserna i kommunallagen (1991:900) om 1.omröstning och beslut i 4 kap. 19–22 §§ 2.ordförande och vice ordförande i 6 kap. 15 och 16 §§, 3.ersättarnas tjänstgöring och rätt att närvara vid sammanträden i6 kap. 10 och 11 §§, 4.tidpunkt för sammanträdena i 6 kap. 18 §, 5.närvarorätt för utomstående i 6 kap. 19 § och 19 a § första och tredje stycket, 6.beslutförhet i 6 kap. 23 §, 7.jäv i 6 kap. 24–27 §§, 8.hur ärendena avgörs i 6 kap. 28 och 29 §§, 9.protokollet i 6 kap. 30 § första och andra stycket, 10.delgivning i 6 kap. 31 §, 11.närvarorätt för personalföreträdare i 7 kap. 8–17 §§. 33 § Vid tillämpningen av 32 § ska det som sägs om 1.om fullmäktige i stället gälla indelningsdelegerad, 2.styrelsen i stället gälla arbetsutskottet, 3.nämnd i stället gälla utskott, 4.en ledamot eller en ersättare i fullmäktige i stället gälla en indelningsdelegerad eller ersättaren 5.förtroendevald i stället gälla ledamot i utskott, och 6.anslagstavla avse anslagstavlan i varje kommun eller landsting som har valt indelningsdelegerade. 34 § Kommuner och landsting som har valt indelningsdelegerade ska tillhandahålla medel för delegerades verksamhet. Kostnaderna ska fördelas mellan kommuner och landsting i förhållande till de sammanlagda beskattningsbara förvärvsinkomster som enligt lagen (1965:269) med särskilda bestämmelser om kommuns och annan menighets utdebitering av skatt, m.m. ska ligga till grund för kommunernas bestämmande av skattesatsen för uttag av skatt då beslutet om indelningsändringen meddelas. Om endast en del av en kommun eller ett landsting ingår i kommunen eller enligt den nya indelningen, ska fördelningen ske i förhållande till de sammanlagda beskattningsbara förvärvsinkomsterna för den kommundelen. 35 § I fråga om förvaltning av de medel som tillhandahålls indelningsdelegerade gäller bestämmelserna i kommunallagen (1991:900) om 1.mål för den ekonomiska förvaltningen i 8 kap. 1 §, 2.medelsförvaltningen i 8 kap. 2 och 3 §§, 3.avgifter i 8 kap. 3 b och 3c §§, 4.utgiftsbeslut under budgetåret i 8 kap. 12 §, 5.räkenskapsföring och redovisning i 8 kap. 14–16 §§. Vid tillämpningen av första stycket ska det som sägs om 1.fullmäktige i stället gälla indelningsdelegerade, 2.styrelsen i stället gälla arbetsutskottet, och 3.nämnd i stället gälla utskott. 36 § Indelningsdelegerade ska lämna en redovisning till fullmäktige och revisorerna i kommunen eller enligt den nya indelningen. Redovisningen ska lämnas möjligt och det år indelningsändringen träder i kraft. 37 § Indelningsdelegerade ska välja minst fem revisorer för granskning av utskottens verksamhet. 38 § Under de förutsättningar som anges i 2 § lagen (1992:339) om proportionellt valsätt ska valet vara proportionellt. Om ersättarna inte väljs proportionellt, ska indelningsdelegerade bestämma i vilken ordning de ska tjänstgöra. 39 § Valbar som revisor är den som för sådant val har rösträtt vid val av fullmäktige i kommunen eller enligt den nya indelningen. Den som är indelningsdelegerad eller ersättare för delegerad är inte valbar som revisor.