sou · GYB336 · 2010-05-25 00:00:00 — Jämställdhetspoäng i lärarutbildningen. : Högskolan för lärarutbildning. Jämställdhetsfrågor i lärarutbildningen? : en konferensrapport. : Högskolan för lärarutbildning. : läraren och normer i lärarutbildning. , , (ed), Skola i normer. Politikens, kulturens & idéernas arena, 3, s. 44, 46-47. Genuskunskap - inte självklart på lärarutbildningarna: tema: genusperspektiv i förskolan. Förskolan, 4, s. 33–34. Tjejer är inte såna som pratar rätt ut: en diskussion kring flickors positionering i skolan. , (ed), Makt och vanmakt: texter från ett genusteorietiskt seminarium. : , och humaniora. Orsaker till studieavbrott och linjebyten i gymnasieskolan. Matematik i : en longitudinell studie av köns- och socialgruppsskillnader bland elever som lämnat till . Matematik: klass betyder mer än kön. Välfärdsbulletinen: om arbetsliv och välfärd, 6, s. 16–17. Vem väljer vad i gymnasieskolan? : förändringar i rekryteringsmönstret efter den senaste gymnasiereformen. Köns- och socialgruppsskillnader i matematik: en empirisk studie av elever i den nya . Krut: kritisk utbildningstidskrift, 1, s. 58–64. , , , , , , . Effekter och sidoeffekter av fysisk aktivitet: relationen mellan regelbunden motion, vardagskompetenser och fritidsintressen med särskild tonvikt på skillnader mellan könen. Varför är könsidentitet så viktig? : den gamla mansrollen känns allt mer förlegad och kvinnorna rycker fram på alla fronter; inte minst inom skolans värld; när ska vi börja se till individ istället för kön? Krut: kritisk utbildningstidskrift, 4, s. 5–8. Girls in science and technology. Issues in science education 1, s. 109–130. -utvecklingen beror då inte på användningen av datorer. : IT-användningen i den svenska skolan . Rodell Olgac, . Den romska minoriteten i majoritetssamhällets skola. Från hot till möjlighet. : HLS Förlag. du, du vem skall vi ta? : hur jämställdheten beaktas vid för lärarutbildning i i samband med chefstillsättningar. : Högskolan för lärarutbildning. Kvinnor – män och jämställdhet inom Högskolan för lärarutbildning i . Om de e kärlek så får de inte va patetiskt: ett genusperspektiv på samarbete och konkurrens i elevsamtal om diktskrivande. , (ed), Makt och vanmakt. : , och humaniora. Nedskärningarna i skolan: flickorna drabbas värst. S-kvinnor, Morgonbris, 4, s. 20–23. Läseboken: samhällets spegel av vad? Aktiva: skola, familj, hälsa, ekonomi, fritid, 1, s. 12–16. Kom inte och tjata om könsroller nu igen: ideal och verklighet i svensk jämställdhetspolitik. , , s. 23–30. Genusfrågorna behöver utrymme i skolan: tema genus. Alkohol och narkotika, 5/6, s. 33–35. Gender differences in structure, means and variances of hierarchically ordered ability dimensions. Learning and instruction, 5, s. 37–62. Gender differences in patterns of knowledge. : Acta Universitatis Gothoburgensis. , , Inga. Kunskapsmönster och kön: om nödvändigheten av kvantitativ feministisk forskning i pedagogik. Pedagogisk forskning i , 1, s. 8–24. Flexibel skolstart: barnskolan i . : , , specialmetodik. in from the 1850s to the Present. , 38, s. 77–98. Åtta moment i 8-an: ett utvärderat program för samlevnadsundervisningen. : Informationsavdelningen, sjukvård. Kulturhänsyn i samlevnadsundervisningen: en lärarhandledning. Nya pedagoger som vågar: metoder i samlevnadsundervisningen. , , , , . Pedagoger som vågar: metoder tillämpade i samlevnadsundervisningen. Rekrytering till vuxenutbildning: en studie av kortutbildade yngre män. : studies in educational sciences. Homogeniserings- och särartspraktiker i svensk förskola och skola: en kritisk diskussion av resultat, inriktning och begrepp i klass-, köns- och etnicitetsforskning. för lärarutbildning och forskning, 1/2, s. 13-26. Lära nära: sex reportage om lärares vardagslärande. Flickors betyg i idrott och hälsa: innehållets betydelse för idrottsbetyget på gymnasiet. : /Utbildningsvetenskap. Barn och rörelse: finns grovmotoriska könsskillnader och går dessa att minska genom medveten rörelseträning. : Lärarutbildningarna, . , , , . & Danermark, . Toward an Equal Level of Educational Attainment between Deaf and Hearing People in ? Education, 14, s. 312–323. New morbidity-problems and peer relations in a sample of Swedish primary school children: A follow-up from the first to third grade. Scandinavian journal of psychology, 3, s. 212–222. Pojkars och flickors hälsa speglad av skolhälsovården: fakta, förklaringsmodeller och implikationer: Barnfamiljerna och samhällets service. Socialmedicinsk tidskrift: organ för sjuk- och hälsovård, 10, s. 490–497. Att få flickor att våga genom drama. Svenska i skolan, 4, s. 48–51. Ryfors, , . Högre allmänna läroverket för flickor i –1966, Kjellbergska gymnasiet 1966-1972. Ryng, , , , . Homosexualitet är inte olagligt om man är . Inkludering och exkludering av homosexuella, bisexuella och transpersoner i biologiböcker. : RFSL Ungdom. Lärarinnor utvecklar sin praktik: en studie av åtta utvecklingsarbeten på lågstadiet. Råder det jämställdhet i klassrummet? : en fallstudie av klassrumssituationen på mellanstadiet ur ett könsperspektiv. Samlevnad: de lindrigt utvecklingsstördas villkor. Pojkars berättelser & berättelser om pojkar. Svenskläraren: medlemsblad för , 51, s. 15–17. Matematiksvårigheter och svårigheter när det gäller koncentration i : en översikt av svensk forskning 1990–1995. En utmaning för heteronormen – lärares kunskapsbehov och ansvar inom områdena sexuell läggning och homofobi. : Rapport från Under ytan. Vilka pojkar blev civilingenjörer och vad hände med de smarta flickorna? : en studie av sjätteklassare . : psykologi, . Salmson, , . Ungdomars könsrollsattityder och attitydförändringar: en enkätundersökning i tre steg rörande några frågor med anknytning till mäns och kvinnors roller: undersökningarna genomförda inom ramen för SÖ:s s.k. könsrollsprojekt. Störande elever korrigerande lärare: om regler, förväntningar och lärares åtgärder mot störande flickor och pojkar i klassrummet. : och lärande, . Störande elever korrigerande lärare: om regler, förväntningar och lärares åtgärder mot störande flickor och pojkar i klassrummet. Krut: kritisk utbildningstidskrift, 2, s. 66–79. Jämställd skola: strategier och metoder. Utbildningssegregation och självsortering: om gymnasieval, genus och lokala praktiker. : Lärarutbildningen, . Visst görs vi olika! : jämställda barn – hur skulle det se ut? : en rapport från programberedningen Kommunerna och jämställdheten om jämställdhet i skola och barnomsorg. Verbal boys and mathematical girls: family background and educational careers. Scandinavian journal of educational research, 39, s. 5–36. Flickor, pojkar och skrivhjälpmedel: tillgång till personliga skrivhjälpmedel för grundskoleelever med rörelsehinder: en inventering ur ett genusperspektiv. Hur får ungdomar kunskaper om sex och samlevnad? : en enkätundersökning i två gymnasieskolor i södra . : Utvecklingsenheten för primärvård, SSO, . Man är väl ingen kärring: om ynglingars behov av manlig vägledning på sin väg mot manligheten. : , Pedagogutbildningarna. : räkna, rita, resonera: lärarhandledning och elevmaterial. : (). Värdegrunden jämt: kön, makt och genus: en metodhandbok för pedagoger. Scherp, , . Att göra lika på olika sätt: en studie av sex särskilt utvecklingsbenägna skolor. : , Avdelningen för pedagogik, . It takes two to tango: om Per fröjd. , (ed), och stark – eller ligga lågt: skönlitteratur och genus i skola och förskola. : Natur & Kultur. Från vildmark till grön ängel: receptionsanalyser av läsning i åttonde klass. och utbildning: ekonomiskhistoriska studier i kvinnors utbildning ca 1870–1970. De dubbla budskapen: kvinnors bildning och utbildning i . Masculinity, school, and self in and the . The journal of men's studies, 8, s. 171– 193. Sexuella liv, homosexuella jag: en delstudie av normalisering i . nordica, 7, s. 16– 31. Seger, , . Kastförmåga hos 7-åriga flickor och pojkar: en pilotstudie. i gymnastik & idrott, 6, s. 26–31. Från desarmering till utlösning under ansvar: sex- och samlevnadsundervisning i skolradion 1954– 1974. Kylhammar, , (ed), Frigörare? Moderna svenska samhällsdrömmar. Sennerfeldt, Per. Lita på skolan?! Rapport från samlevnadsarbetet vid gymnasieskolorna i . : förebygger AIDS, . Shavit, , . Persistent inequality: changing educational attainment in thirteen countries. , : Westview Press. Har tjejerna samma chans på riksidrottsgymnasierna? Svensk idrott, 11, s. 26–29. Kvinna och skolledare: vem är hon och vad gör hon? Granskningsrapport om könsroller i läroböcker i engelska, tyska och franska. Samlevnadsarbetet i skolor: en rapport. : förebygger AIDS, länds landsting. Det är samma hormoner! : ett projekt i sex och samlevnad för invandrarelever med begränsade svenskkunskaper. : förebygger AIDS,. Kropp & sexualitet: fakta och metoder för lärare som undervisar i svenska som andraspråk. : Lafa – förebygger AIDS, . Flickor och pojkar: erfarenheter, attityder och intressen. Sjøberg, , (ed), Naturvetenskap som allmänbildning: en kritisk ämnesdidaktik. Redovisning av jämställdhetsprojekt vid , . Välkommen till skolan, ! En fallrapport om en tioårig beteendestörd pojke. Vi ska klara av det, : en fallrapport om en 11-årig pojke med autistiska särdrag. : , specialmetodik. Varför slutar ungdomar idrotta? : en undersökning i 6 klasser från årskurs 7. Traditionella könsmönster i skolan: en undersökning om flickor och pojkar får lika stort utrymme i undervisningen. : i , Särskild lärarutbildning. Kön och genus som villkor. Pojkar i flickskola – flickor i pojkskola: människan är inte – hon blir. Kroksmark, (ed), Didaktikens carpe diem. Pojkar får allt sämre betyg: kartläggning: könsskillnader i skolresultaten. Dagens samhälle, 8, s. 4–5. Teknik – då tänker jag på något spännande som man har kommit på! : flickor i den yngre skolåldern talar om teknik. Locus (), 13, s. 19–31. Teknikens värld – flickors värld: en studie av yngre flickors möte med teknik i hem och skola. : HLS förlag. Flickors och pojkars olika förutsättningar och villkor. En kunskapsöversikt om könsskillnader i skolan. Utvärdering av lokala jämställdhetsprojekt inom nätverk. Vad betyder social bakgrund och kön för resultaten i matematik? : en longitudinell studie av betydelsen av social bakgrund och kön för tre årskullars resultat i . Olikheter – en brist eller tillgång? Undervisningsformer, pedagogiska metoder och innehåll i ett genusperspektiv. Ger vi pojkar och flickor lika möjligheter? Sammanställning av aktuell kunskap om jämställdhet i skolan. Nationella kvalitetsgranskningar 1999: skolors arbete mot mobbning och annan kränkande behandling: sex- och samlevnadsundervisningen. Diskriminerad, trakasserad, kränkt? Barns, elevers och studerandes uppfattningar om diskriminering och trakasserier. I enlighet med skolans värdegrund. En granskning av hur etnisk tillhörighet, funktionshinder, kön, religion och sexuell läggning framställs i ett urval av läroböcker. Könsskillnader i måluppfyllelse och utbildningsval. Ett friare val: jämställdhetsprogram för skolan: rapport från Könsrollerna i skolan. : LiberLäromedel/Utbildningsförlaget. Ett friare val: rapport med förslag. Bilaga nr 1, Så gjorde vi: rapport från könsrollsprojektets modellskolor, Vallaskolan, Sala, Kungshögaskolan, . Ett friare val: rapport med förslag. 1, Könsrollskunskap. Ett friare val: rapport med förslag. 2, Jämställdhetsprogram för skolan. Ett friare val: jämställdhetsprogram för skolan. : LiberLäromedel/Utbildningsförlag. Jämställdhet i gymnasieskolan: temarapport från gymnasieinspektörer 1978/79. Prao för jämställdhet. Det här var ju inte så svårt! : rapport om 1985 års sommarkurser i teknik för flickor. Vill vi, så kan vi, så gör vi det! : om skolans ansvar för att flickor och pojkar får lika kunskaper i naturvetenskap och teknik. : Informationsenheten, . Samlevnadsundervisning på gymnasieskolan: en inventering av olika modeller för genomförandet. Smarta tjejer provar tekniska : rapport om 1986 års sommarkurser i teknik för flickor. Flickorna hoppar av: hälften av flickorna på pojkdominerade yrkestekniska linjer hoppar av studierna: hur får vi dem att stanna? : fakta och tips för yrkeslärare. (ed). Mål blir verklighet: om hur skolans jämställdhetsarbete kan gå som en röd tråd från elevens första till sista skoldag. Kön som analytiskt begrepp. Nygren- Landgärds, , (ed), Slöjdforskning: artiklar från forskarutbildningskursen Slöjd och bild i en vetenskapsfilosofisk och metodologisk kontext. Åbo: , . Absent bodies in teacher education. , , (ed), Present challenges in gender research. Digitala speglar: föreställningar om lärarrollen och kön i lärarstudenters bilder. Lära leva tillsammans: en kartläggning av samlevnadsundervisning i skola och lärarutbildning. : LiberFörlag/Allmänna förlaget. Sex och samlevnad i fritidsledarutbildningen: förslag till ämnesplan. : , Socialstyryrelsen. Homosexualitet: en handledning för lärare. Verbal aggression: högstadiegrabbar ska vara tuffa, säga fula saker och gå på. Socialpolitik, 2, s. 22– 23. Feministisk etik och kunskap i skolan: en skiss. (ed), Gemensamma värden: rapport från symposium 8–. Att se med andra ögon: feministiska perspektiv på kunskap i ett mångkulturellt samhälle. Flitiga och matematiken. Forskning och framsteg, 4, s. 37–38. Matematik – är det någonting för kvinnor? Flickgruppen och eleverna. Nordisk pedagogik, 8, s. 91–98. Olika världar, skilda värderingar: hur flickor och pojkar möter högstadiets fysik, kemi och teknik. Gender and science in the Swedish compulsory school. Gender and education, 1, s. 35–45. Röster från gymnasiets naturvetarprogram. Lärarutbildning och forskning i , 3, s. 35–47. Tänk dig en pallyft-. Aktuell NO-didaktisk forskning i . Att gå den naturvetenskapliga vägen: röster från gymnasieskolan. Nordborg, (ed), Makt & kön. Att gå den naturvetenskapliga vägen: röster från gymnasieskolan. , (ed), Gnistor. Bevisat sämre i matte? Bang: feministisk kulturtidskrift, 4, s. 36–37. Om naturarna i ett könsperspektiv. Strömdahl, (ed), Kommunicera naturvetenskap i skolan: några forskningsresultat. Staberg, , . Den breda vägen: flickor och pojkar om gymnasieskolans naturvetenskapsprogram. Staberg, , . Olika världar, skilda värderingar: hur flickor och pojkar möter högstadiets fysik, kemi och teknik. Kvinnliga naturvetare: en motsägelse? Könsskillnader i ordkunskap. Att studera testuppgifter som fungerar olika för män och kvinnor. Gruppskillnader i provresultat: uppgiftsinnehållets betydelse för resultatskillnader mellan män och kvinnor på prov i ordkunskap och allmänorientering. Analys av nog-uppgifter med avseende på könsskillnader i resultat. Skattning av könsskillnader i resultat på allmänorienteringsuppgifter. Gender differences in test results. Scandinavian journal of educational research, 32, s. 102–111. How Important and Education for Gender Differences in Test Results? , 36, s. 223–35. Gender Differences on the SweSAT: A Review of Studies since 1975. Educational Measurement, 7, s. 111–118. Säkert och sakta: en historisk översikt över kvinnors intåg i naturvetenskaplig och teknisk utbildning. Education, labor force participation and changing fertility patterns: a study of women and socioeconomic change in twentieth century . Flickor och datorer: vilken inställning 10–12-åriga flickor med olika grad av datorvana har till datorer. : , , Utvecklingspsykologiska seminariet. Steenberg, , . Flickor och pojkar i samma skola. Några 15-åriga flickors matvanor och järnintag. : Samhällsmedicinska enheten. Tynningökurserna: en utvärdering av kurser i sex och samlevnad för högstadiepersonal i – . : Hälsoavdelningen, , . (ed). Ur led är skolan –. Jämställdhetsarbete i praktiken. Baude, (ed), i praktiken: på hans eller hennes villkor? – oberoende av kön! : 3:e årets tjejsatsningar från förskola t.o.m. högskola i . : , Informationsavdelningen. Det dramatiska klassrummet: kan dramaövningar med jämställdhet som tema leda till ökad jämställdhet mellan pojkar och flickor i klassrummet. : , Pedagogutbildningarna. Ström, , . Könsrollerna och skolan. Skolvärlden, 74, s. 11–16. Vem skrev vad? : redovisning av ett försök att köns- och årskursplacera uppsatsskribenter. Sociometrisk status och attityder till skolan. Flickor & fysik = sant? : hur vi ska få flickor att intressera sig för fysiken. Föräldrainflytande i skolan: behov eller politisk viljeyttring? : Forsknings- och utvecklingsenheten, . Flexibel skolstart: organisationsformer och föräldraattityder (). On aspects of mathematical reasoning: affect and gender. Teachers' about students' mathematical reasoning: gendered or not? Upper secondary school students' gendered about mathematics. Bättre undervisning om sex- och samlevnad: tema: prevention. Jordemodern, 10, s. 8–11. , , , , . Normbrott och psykisk ohälsa bland flickor och pojkar i årskurs 7 och 8: en studie av 1 236 elevers enkätsvar . : Forsknings- och utvecklingsenheten, , . Sex och samlevnadsundervisning – för pojkar och flickor? och klass i en jämlik och demokratisk skola. Svenska i skolan, 4, s. 20–25. Finns det en feministisk pedagogik, en kvinnopedagogik? Tvärtanten, 1, s. 19–25. Könsmönster i kommuns skolor/förskolor. : /Industriell ekonomi och samhällsvetenskap/Samhällsvetenskap. Rakt på sak om G-punkt och genus: på gymnasieskolan i står fyra lärare för undervisningen i sex och samlevnad. , 17, s. 20–24. Genuspedagogik: en tanke- och handlingsbok för arbete med barn och unga. Genuspedagogik: ett sätt att förändra verksamheten. , (ed), Manlighet i fokus: en bok om manliga pedagoger, pojkar och maskulinitetsskapande i förskola och skola. Varför genusmedveten pedagogik? , (ed), Jämställdhet gör världen rikare: en inspirationsskrift för skolans alla lärare om jämställdhet för hållbar utveckling i ett globalt perspektiv. (ed). Manligt och kvinnligt i litteraturen: antologi och analyser för gymnasieskolan och folkbildningen. Kampen i katedern: att undervisa i genushistoria. , , (ed), Att göra historia: vänbok till . Könsrollsinlärning: imitationens betydelse för inlärning av könsbundet beteende: en undersökning beträffande teckningsvanor och könsbundet motivval vid tecknande. Inlärningsteoretiska perspektiv på könsroller och socialisering. Satsa på flickors idrottande!? : en studie om föreställningar om flickor och flickors idrottande. Svensk idrottsforskning, 3/4, s. 82–85. Idrottsrörelsens satsning på flickor – en kontraproduktiv åtgärd? Svensk idrottsforskning, 1, s. 34– 37. PEEL – ett sätt att förverkliga läroplanens allmänna mål och öka flickors intresse för fysik? : Didaktikcentrum, . Jämställdhet och no-utbildning: en litteraturöversikt, analys och diskussion utifrån feministiska ansatser. Världsbilder, kön och kultur: en ny utgångspunkt för diskussioner och forskning om Na- utbildning. Utbildning och demokrati: tidskrift för didaktik och utbildningspolitik, 7, s. 29–43. Omsorg om naturen: om NO- utbildningens selektiva traditioner med fokus på miljöfostran och genus. : Acta Universitatis Upsaliensis. Hållbar utveckling inte viktigt i NO-läromedel. Krut: kritisk utbildningstidskrift, 3/4, s. 98– 108. Jämställdhet i skolan. : Tema K & M, . Relative achievement: school performance in relation to intelligence, sex and home environment. : studies in educational sciences. Lika begåvning – lika betyg? : en studie av s.k. relativa skolprestationer bland pojkar och flickor med skiftande hembakgrund. Hur lyckas eleverna i den nya gymnasieskolan? : didaktik, . Framgång och misslyckande i gymnasieskolan: en uppföljningsundersökning av en årskull elever. Så blir skolidrotten mer jämställd: genus. Svensk idrott, 12, s. 26–27. Finns det en feministisk pedagogik, en kvinnopedagogik? Tvärtanten, 1, s. 27–30. Kvinnor och vardaglig fysisk aktivitet: en studie av yngre kvinnors upplevelser. : , (), . Utvärdering av Projekt – jämställdhetsintegrering: jämställdhetsprojekt inom skol- och barnomsorgsförvaltningen, kommun. : FoU Välfärd i . Leka och lära med bokstavsmattor: rörelseträning för sexåringar och lågstadieelever. Gymnastik för flickor: högstadiet. , , , , . Vår jämlika skola. Kvinnor och skolledarskap: en kunskapsöversikt. Kön, makt och skolledarskap: en studie av kvinnliga skolledare i historisk belysning. Livstecken: språkutveckling hos en döv pojke med autism. Homogena och heterogena elevunderlag i skolan: en jämförande studie av två gymnasieskolor. Barn i skola och fritidshem: en studie kring samverkan. : HLS Förlag. Transsexualism i ett logopediskt perspektiv. Talande bilder: analys av elevers bilder i en idrottssituation sett ur ett genusperspektiv. i gymnastik & idrott, 123, s. 30–37. Initiativrika, orädda pojkar och passiva, försiktiga flickor i vanligaste läseboken. , svensk skoltidning, 10, s. 8–12. Lärarutbildning, kön och professionalisering: med förskollärarutbildningen som ett historiskt exempel. Genusperspektiv i pedagogik. Aktuellt om kvinnoforskning, 1, s. 12–14. Vad vet blivande lärare om genusfrågor? Locus 9, s. 29–39. De lärarstuderande och könsperspektiven. Kön, professionalisering och förskollärarutbildning. , (ed), Barnomsorgsutbildningarna i . Kön/genus i förskolan och skolan för alla. , , (ed), Likvärdighet i en skola för alla: historisk bakgrund och kritisk granskning. Pedagogiskt arbete och kön: med historiska och nutida exempel. Att förändra den sociala ordningen. EDUCARE, 2, s. 6–34. , , , , . Likvärdighet i en skola för alla: historisk bakgrund och kritisk granskning. Utvärdering av 1995: UG 95. Svenska: läsförmåga, läsvanor och attityder till läsning hos elever i årskurs 2. The women's project: women and men in Swedish popular education. Varför fortsätter tonårsflickor att idrotta? Svensk idrottsforskning, 2, s. 54–57. Teemant, Löhr, . Bakom fasaden: om framväxt. Fortbildningsinsatser 1991 för vidareutveckling av skolans samlevnadsundervisning och HIV/AIDS- förebyggande arbete. : , ; , . Thedin , , . Vilka fortsätter – vilka slutar? : förändringar i idrottsvanor bland yngre tonåringar. Svensk idrottsforskning, 4, s. 27–31. Lyckade och misslyckade samtal i skolan. , , , , (ed), Samspel och variation. Var sitter känslorna? : sex och samlevnad för gymnasiesärskolan. Könsskillnader i elevers skriftspråk. Jämställdhet och könsroller: ett projekt i samverkan mellan historia, svenska, samhällskunskap, socialkunskap, filosofi och religionskunskap. Aktuellt om historia: organ för historielärarnas förening, 1/2, s. 35–39. Lockande tjejidrott på schemat. Skolvärlden, 22, s. 14. Thurfjell, , . Tar pojkar och flickor lika stort utrymme i klassrummet? : en studie kring hur utrymmet fördelas mellan könen i ämnet biologi. : , Utbildningsvetenskap. Får mor va' rar och far karl? : om nätverkstänkande i barnböcker. Det var knäpptyst i klassen: erfarenheter från undervisning i sex och samlevnad. : Ungdomsmottagningen Centrum. Tillstam, , . Flickors och pojkars uppfattningar om varandra. : Lärarutbildningarna, . Långdans ska få oss att se ojämställdheten på skolorna. Folkhögskolan, 3, s. 22–23. Stämningsbilder: en intuitiv värdering av elevernas arbetsmiljö. : , psykologi. Simundervisning för flickor: ett led i jämställdhetsutvecklingen. i gymnastik & idrott, 111, s. 36–42. Barns livsvärld: genus, etnicitet, generation, särskilt stöd och värderingar i skolan. Improvisera mera: sex musiklärares syn på barn och musikundervisning. : Musiklärarutbildningen, i . Den osynliga texten: Textens roll i den tidiga kvinnliga skolslöjden. SPOV, 7, s. 3–27. , datorn och elevers informationssökning: perspektiv på IKT-användning i yngre skolbarns klassrum. Sida vid sida: en litteraturlista om jämställdhet. : Högskolan för Lärarutbildning. Nya perspektiv på riksidrottsgymnasierna: vad flickor och pojkar värdesätter i RIG-verksamheten. Då skils man. , , s. 14–15. För att bli kvinna – och av lust: en studie i tonårsflickors läsning. : B. . Ett rum för rättvisa? Ungdomstid, 4, s. 38–44. Ullstadius, , . Flickor med autism och deras bilder. : didaktik, . Säg inte till nån att jag blivit en sån där som läser: att skapa läslust bland pojkar på ett yrkesprogram.