sou · GXB331d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Regeringen borde i planeringsdirektiven till kommande planeringsprocesser ställa tyd- liga krav på att hänvisningar till regionala utvecklingseffekter ska underbyggas med dokumenterade analyser. Utveckla gemensamma riktlinjer för när och hur fyrstegsmodel- len ska tillämpas Länens tillämpning av fyrstegsmodellen uppvisade betydande vari- ationer. De olika aktörer som var inblandade i planeringsprocessen hade inte en gemensam bild av hur och när fyrstegsmodellen skulle användas. Enligt innebar detta en risk för att modellens tidiga steg endast hanterades översiktligt. Denna risk ökar ju senare i planeringsprocessen fyrstegsmodellen används och ju mer åtskilt de planeringsansvariga myndigheterna arbetar med modellen. Regeringen borde ta initiativ till att gemensamma och trafikslagsövergripande riktlinjer tas fram i syfte att öka samsynen om hur fyrstegsmodellen ska tillämpas. Ett sådant arbete bör påbörjas för att fyrstegsmodellen ska få ett mer substantiellt genomslag i kommande planeringsprocesser. Se över den långsiktiga planeringsprocessens uppläggning De iakttagelser som hade gjort i denna granskning reste frågor om den långsiktiga planeringsprocessens nuvarande utformning. De resurser som läggs ned i planeringen såväl i form av antalet inblandade personer som är omfattande. återkommer ofta samma åtgärder i diskussionerna och planerna, något som förefaller vara delvis oberoende av hur direktiven utformas. Mot bakgrund av detta fanns det enligt skäl att överväga om den nuvarande utformningen av den långsiktiga plane- ringsprocessen var ändamålsenlig. Exempelvis kan frågan ställas om det är nödvändigt att bedriva en omfattande inriktnings- och åtgärdsplanering med samma relativt täta intervall som för närva- rande. Ett alternativ skulle kunna vara att genomföra mer omfat- tande planeringsinsatser med längre intervall än och att genomföra mindre insatser däremellan. Ytterligare ett alternativ skulle kunna vara att överväga förändringar av innehållet i inrikt- nings- respektive åtgärdsplaneringen. Ett konkret förslag till för- ändring av planeringsprocessens utformning skulle dock kräva en granskning även av de nationella planeringsprocesserna. Detta låg utanför ramen för denna granskning. Bilaga till Kap. 7 Beskrivning av berörda myndigheter Bilagan till avsnitt 7 innehåller en presentation av de olika myndig- heterna utifrån deras uppgifter enligt instruktion, myndigheternas ekonomi – omsättning totalt och för de viktigaste verksamhetsom- rådena, organisation och geografiska säte samt spridning, antalet anställda, styrelse, m.m. samt övriga uppgifter av särskild betydelse. I uppgift ingår ett sektorsansvar för hela vägtransport- systemet. Det innebär att verket ska företräda staten i frågor som gäller vägtransportsystemets miljöpåverkan, trafiksäkerhet, till- gänglighet, kvalitet, framkomlighet, effektivitet samt bidrag till regional utveckling. Ansvaret gäller även väginformatik, fordon, kollektivtrafik, handikappanpassning, jämställdhet, yrkestrafik och tillämpad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom vägtransportsystemet. Sektorsansvaret innebär att ska vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga berörda parter. Verket ska i sitt arbete ha ett trafikslags- övergripande synsätt. Som förvaltningsmyndighet ansvarar för planering, byggande, drift och underhåll av de statliga vägarna. I denna roll ansvarar även för frågor om väganordningar, väghåll- ningsområden, arbetsplaner, statliga bidrag till enskild väghållning, trafikhuvudmän och kommuner, vissa frågor om trafik på väg och i terräng, handikappanpassning av kollektivtrafik, genomförande av prov inom körkorts- och yrkestrafikområdet samt djupstudier av vägtrafikolyckor. har en verksamhetsvolym på . De största posterna är avseende drift och under- håll, som avser investeringar i nationell plan, som avser investeringar i regional plan. Sektorsuppgifter omsätter och administra- tion . är placerat i där också ledningen för verksamhetsområdena Samhälle och Väg återfinns. Fasta arbetsplatser finns på ett stort antal orter i hela men huvud- sakligen är regionorterna , , , , och . leds av en styrelse vars ledamöter utses av regeringen. Styrelsen ansvarar för myndighetens verksamhet. Generaldirektö- ren är under styrelsen chef för . Generaldirektören ansva- rar för och leder den löpande verksamheten enligt styrelsens direk- tiv och riktlinjer. Internrevisionen är styrelsens oberoende funk- tion för granskning och utvärdering av verksamheten. SOU 2009:31 Bilaga 4 Utgångspunkten för organisationen är att Huvudkontoret fokuse- rar verksamheten kring ledning, styrning och utveckling och att den operativa verksamheten fördelas på två nationella verksam- hetsområden Samhälle och Väg. Regionernas investeringsverksam- het ingår i verksamhetsområde Väg. Verksamhetsområde Samhälle har centralt organiserats i fyra avdelningar – Samhällsutveckling, Trafikant, Drift o underhåll och Nationella tjänster. personal uppgår till 3 026 personer vilket är en minskning med 3 567 personer. Det nya bolaget heter Svevia. Konsult som tillsammans med Projektering bildar bolaget . Förarprovsverksamheten inom överfördes från och provverksamheten utförs i egen regi. Gemensamma funktioner för och är under uppbyggnad. bildas gemensamma organisationer för personal- och ekonomiadministrativa verk- samheter som då kommer att utföras av och för IT- drift och telefoni som kommer att skötas av . förvaltar aktier i (). utför konsulttjänster utanför gränser, främst till myndigheter och inom områdena väg-, transport-, trafiksäkerhets- och institutionsuppbyggnad. har ett sektorsansvar för järnvägstransportsystemet. Ansvaret omfattar såväl vanlig järnväg som tunnelbana och spårväg. ska leda och följa upp utvecklingen inom järnvägssek- torn och bistår regeringen och i järnvägsfrågor, samord- nar den lokala, regionala och interregionala järnvägstrafiken samt ger stöd till forskning och utveckling. ska i denna roll vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga inblandade parter. ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. ska ansvara för järnvägen i . Myndigheten har till uppgift att sköta den statliga järnvägen så att resenärer och gods kommer fram snabbt, säkert och miljövänligt. I detta förvaltnings- ansvar ingår drift, underhåll, om- och tillbyggnad av järnvägen samt kapacitetstilldelning och trafikledning. har en verksamhetsvolym på . De största posterna är avseende drift, underhåll och reinvesteringar samt som avser invester- ingar i nationell plan. Produktion och försäljning till externa kun- der uppgår till ca . Sektorsuppgifter omsätter (exklusive bidrag till och Öresundsbrokonsortiet om ) och administration . har verksamhet över hela . Orter med flest Ban- verksanställda är , , , , , , , och . förvaltande enheter samt Järnvägsskolan, Materialservice och ICT1 har tillsammans anställda på 106 orter i . På förvaltande enheter finns sex huvudorter; , , , , och . ICT har flest anställda i och . leds av en styrelse vars ledamöter utses av regeringen. Styrelsen ansvarar för myndighetens verksamhet. Generaldirektö- ren är under styrelsen chef för . Myndigheten har en egen internrevision. 1 ICT = är en sammanslagning av . Bilaga 4 SOU 2009:31 organisation är uppdelad i förvaltande och produce- rande delar och har funktioner för myndighetsutövning, banhåll- ning, sektorsuppgifter och produktion. består av generaldirektörens stab, Leveransdivisionen, Invester- ingsdivisionen och de tre stödenheterna Samhälle och planering, Expert och utveckling samt Verksamhetsstöd. De producerande enheterna är , Järnvägsskolan och Materialservice. är både förvaltande och producerande inom sitt område. Samtliga dessa enheter har eget resultatansvar. personal uppgår till 3 493 personer exklusive som har 3 049 tillsvidareanställda. Tillsvidareanställda i per , exklusive Produktion ombildades Projektering och Väg- verket Konsult till aktiebolaget . En statlig utredning rekommenderar att även Pro- duktion ombildas till aktiebolag . LFV är ett statligt affärsverk som äger, driver och utvecklar 16 flyg- platser och ansvarar för all flygtrafikledning i . Verket ska på ett företagsekonomiskt sätt och inom ramen för en samhällseko- nomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning bidra till att de transportpolitiska målen uppnås. LFV:s huvuduppgifter är att ansvara för drift och utveckling av statens flygplatser för civil luftfart, flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. 2 Beträffande samverkan och gemensamma funktioner med se avsnitt – övrigt. LFV verkar särskilt för att flygtransportsystemet är tillgängligt för människor med funktionshinder, hög punktlighet i den kommersiella luftfarten, ökat resande med kollektivtrafik till och från flygplatserna, minskad klimat- och miljöpåverkan i fråga om utsläpp till luft och vatten, buller från flygtrafik samt kemikalieanvändning, att regelverk och rutiner som verket disponerar över är kostnadseffektiva och enkla för medborgare och företag. LFV är ett avgiftsfinansierat affärsverk med en omsättning på . LFV:s omsättning ökade 2008 . Intäkterna fördelade sig på luftfartsintäkter och övriga rörelseintäkter . Flyget bär sina egna kostnader och belastar i stort sett inte statsbudgeten. Två tredjedelar av LFV:s intäkter kommer från tra- fikavgifter och en tredjedel från olika kommersiella marktjänster tjänster på eller omkring flygplatserna. De senare avser parkerings- avgifter, hyresintäkter för lokaler m.m. LFV är organiserat i tre affärsdrivande divisioner. Division består av flygplatserna – Airport och – Airport. Division Flygplatsgruppen består av flygplatserna , Airport, , Airport, Airport, Airport, Airport, Skellef- teå Airport, Airport, Airport, Airport, Åre Airport, /Airport och Airport. Division Flygtrafiktjänsten (ANS) består av flygtrafikledning, flygbriefing, flygtele och flygväder för civil luftfart. Inom flygtra- fiktjänstens verksamhet ryms två kontrollcentraler och flygplats- och inflygningskontrolltjänst i torn och terminalkontroller på 37 platser. LFV leds av en styrelse vars ledamöter utses av regeringen. Sty- relsen ansvarar för myndighetens verksamhet. Generaldirektören är under styrelsen chef för . Vid sidan av divisionerna finns serviceenheterna; LFV Support, LFV Teknik, och Entry Point North. är sammanhållande för bolagsgruppen inom LFV. är ett helägt dotterbolag som utvecklar, producerar och säljer luft- fartskompetens på export samt företräder verket i internationella kommersiella sammanhang. Medelantalet anställda i LFV var 3 897. En statlig utredning, Framtidens flygplatser – utveckling av det svenska flygplatssystemet, SOU 2007:70, har lämnat förslag om att LFV, som är ett affärsverk, ombildas till två fristående Ett bolag för flygplatsdrift och ett för flygtrafikled- ning. Beredning pågår inom . I och med beslut om det svenska flygplatssystemet med ett basutbud av nationella flygplatser som staten ansvarar kommer antalet LFV-flygplatser sannolikt att fortsätta minska . är en central förvaltningsmyndighet med ett sektors- ansvar för sjöfarten. Verksamheten bedrivs som ett statligt affärs- verk. Enligt regeringens instruktion ska verksamheten bedrivas med huvudsaklig inriktning på handelssjöfarten men hänsyn ska även tas till fritidsbåtstrafikens, fiskets och marinens intressen. ska verka för att de transportpolitiska målen inom sjöfartsområdet uppfylls på ett kostnadseffektivt sätt. Huvuduppgiften är att verka för goda förutsättningar för både sjöfarten på och för svensk sjöfart. I detta ligger bland annat att: Identifiera behov av, planera samt tillhandahålla infrastruktur och tjänster för sjöfarten i form av farleder inklusive sjömät- ning, isbrytning, sjötrafikinformation, sjögeografisk informa- tion och lotsning. ingår även ansvaret för flygräddningen. Främja en ekologisk hållbar utveckling av sjöfarten. Verka för att hänsyn tas till funktionshindrade personers behov inom sjöfarten och för ett jämställt sjötransportsystem. verksamhet finansieras huvudsakligen med avgifter från sjöfartsnäringen. I instruktionen sägs att verket i affärsverk- samheten får ta ut avgifter, besluta om avgifterna storlek och Som restriktion för höjning av farledsav- gifterna gäller att dessa får öka med högst nettoprisindex räknat . Farledsavgifterna uppgår till av den totala omsättningen. Omsättningen uppgick till drygt 2 miljarder kronor3 varav farledsavgifterna representerar och lotsavgifterna . har en organisation som särskiljer verkets sektors- och myndighetsroll från producentrollen och stärker den strategiska ledningsfunktionen. Organisatoriskt är uppdelat på ett huvudkontor i med en central admi- nistration samt en regional organisation bestående av sex sjötrafik- områden och en sjö- och flygräddningscentral i . Sjöfarts- verket har kontor över hela landet bland annat. i , , Arkö/, , , och . Verksamheten bedrivs i en beställar- och utförarorganisation där avdelningen Sjöfart och Samhälle svarar för beställningar till de producerande enheterna. Den rent utförande verksamheten är upp- delad i två avdelningar. Farledsavdelningen som ansvarar för genomförandet av beslutade infrastrukturåtgärder avseende farle- der, isbrytning och sjögeografisk information samt Sjötrafikavdel- ningen som leder och samordnar sjötrafikområdenas verksamhet avseende lotsning, sjötrafikinformation och sjö- och flygräddning. utses av regeringen och är ansvarig for verksamhet. Generaldirektören ansvarar för den löpande verksamheten enligt de riktlinjer och beslut som styrelsen fattar. Organisatoriskt är fördelat på följande avdel- ningar: 3 Detta är inklusive vars verksamhet överfördes till Transportstyrelsen . Bilaga 4 SOU 2009:31 Nedanstående tabell visar antalet anställda vid per . Den statliga utredningen, Lotsa rätt! SOU 2007:106, belyser hur ny teknik kan underlätta och effektivisera lotsarbetet samt för- utsättningarna att utveckla lotsning från en central i land. En annan fråga som tas upp är förändringar i det förfarande som finns för att få lotsdispens. Vidare görs en analys av den kors- subvention som finns mellan lotsnings- och farledsavgifter. Transportstyrelsen startade sin verksamhet . Verksamheterna vid Luftfartsstyrelsen, , Järn- vägsstyrelsen, Vägtrafikinspektionen och delar av bildar den nya myndigheten. tillkommer även länsstyrel- sernas verksamhet för körkort och yrkestrafik. Transportstyrelsen har till huvuduppgift att svara för regelgivning, tillståndsprövning och tillsyn inom transportområdet. styrelsen ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Verksamheten ska särskilt inriktas på att bidra till ett kon- kurrenskraftigt, miljöanpassat och säkert transportsystem. Trans- portstyrelsen har ett samlat ansvar, sektorsansvar, för den civila luftfarten. Transportstyrelsen ska utöva tillsyn över samtliga transportslag samt ansvarar för frågor om krav på bland annat infrastruktur, for- don, fartyg och luftfartyg, kompetenskrav och behörigheter m.m. Transportstyrelsen ska ansvara för register inom områdena järn- väg, sjö och väg. Transportstyrelsen ska ha myndighetsansvar för flygtrafiktjänst för civil och militär luftfart. Myndigheten ska ansvara för ett kris- beredskapssystem för luftburna sjuktransporter samt en beredskap för att, i samråd med Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap och , besluta om och genomföra luftburna sjuktransporter. Transportstyrelsen ska ansvara för att övervaka att marknaderna för järnvägstjänster, inklusive marknaderna för järnvägstransporter, fungerar effektivt ur ett konkurrensperspektiv. Totalt har Transportstyrelsen en budget på . Myndigheten kommer att finansieras enligt följande: Transportstyrelsen finns på elva orter i landet. Den största delen av verksamheten finns i , och . Transportstyrelsen leds av en myndighetschef/generaldirektör. Vid myndigheten ska det finnas ett insynsråd som består av högst sju ledamöter. Myndigheten har ingen styrelse. Transportstyrelsen har sex avdelningar varav fyra representerar var sitt trafikslag. Huvudkontoret med fem avdelningar finns i . Figur 5 Transportstyrelsens organisation Nedanstående tabell visar anställda på Transportstyrelsen per . Antalet anställda kommer att stiga när personal från länsstyrel- serna tillförs myndigheten . Rikstrafiken ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås med fokus på en grundläggande tillgänglighet i den interregionala kollektiva persontrafiken, verka för utveckling och samordning, följa kollektivtrafikens utveckling samt kartlägga brister i den interregionala kollektiva persontrafiken. Rikstrafiken ska ingå avtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik, inklusive flygtrafik, som inte upprättas i annan regi och där det saknas förutsättningar för kom- mersiell drift samt linjesjöfart till . Rikstrafiken får svara för avtal om transportpolitiskt motiverad interregional kollektiv persontrafik som inte upprätthålls i trafik- huvudmännens regi och där det saknas förutsättningar för kom- mersiell drift. I de avtal Rikstrafiken svarar för ska behovet av funktionella arbetsmarknadsregioner vägs in. Rikstrafiken får fatta beslut om att teckna avtal om ny trafik och om villkoren för denna trafik, förändra utbudet samt besluta om att lägga ned trafik, göra insatser för att komplettera trafik och att upphandla viss trafik enligt Järnvägsförordningen Rikstrafiken ska vidare främja frivilliga samverkanslösningar, verka för att information, tidtabeller och biljettsystem för kollektiv persontrafik samordnas, verka för att handikappanpassningen av kollektiva färdmedel samordnas mellan samtliga trafikslag samt se till att de rutiner som myndigheten disponerar över är kostnadsef- fektiva och enkla för företagen. Rikstrafiken är anslagsfinansierad och finansieras via två anslag administration och trafikavtal . Rikstrafiken har sitt huvudkontor i och ett fåtal fasta arbetsplatser i . Rikstrafiken är organiserad enligt föl- jande struktur: utses av regeringen och är ansvarig for Riks- trafikens verksamhet. Generaldirektören ansvarar för den löpande verksamheten enligt de riktlinjer och beslut som styrelsen fattar. Rikstrafiken består av tre avdelningar; utrednings-, avtals- och administrativa avdelningen samt en till generaldirektören knuten stab. Staben svarar för juridiskt stöd. vid Rikstrafiken per den Totalt finns 24 tjänster vid myndigheten, varav 3 är under rekryte- ring och en vakant. Den statliga utredningen, Konkurrens på spåret SOU 2008:92, s. 182, föreslår att Rikstrafiken upprättar långsiktiga trafikför- sörjningsprogram, har en samordnande roll när det gäller tra- fikförsörjningsprogram som trafikhuvudmännen ska utarbeta och publicera, övertar de fordon som förvaltar och att Rikstrafiken för uppföljning och utvärdering av avregleringens effekter ska lämna statistik över trafikering, linjer och avtal samt över antal anbud och priser till Transportstyrelsen. ansvarar för övergripande analyser inom kommunikationssy- stem och för analyser av effekter av åtgärder inom transportsyste- men i syfte att uppnå det transportpolitiska målet. svarar för att: den långsiktiga infrastrukturplaneringen samordnas och genom- förs på ett gemensamt underlag, metoder för prognoser och planering utvecklas, konsekvensbedömningar samt samhällsekonomiska analyser genomförs, regelbundna uppföljningar av mål och externa effekter görs, regelbundna beskrivningar av nuläge och prognoser utförs, riksomfattande undersökningar av transporter och av övriga kommunikationer samordnas. är ansvarig för den officiella transportstatistiken och att denna översänds till EU enligt föreskrifter från EU. är anslagsfinansierad och anslaget uppgår till . Myndigheten är lokaliserad i . En mindre verksamhet finns i . är ett så kallat enrådighetsverk. Myndigheten är en forskningsnära myndighet och har därför ett vetenskapligt expertråd samt ett vetenskapligt råd. består av två jämnstora sakavdelningar; dels utredningsav- delningen och dels statistikavdelningen. Därutöver finns även två mindre administrations- och informationsavdelningar. (2 utredare, 1 jurist) Nedanstående tabell visar anställda vid . har omlokaliserats från till . uppgift är att pröva frågor om statligt stöd till svensk sjöfart och följa upp den svenska sjöfartens internationella konkurrenssituation. administrationsanslag uppgår till . Anslaget disponeras av i för utbetalning av administrationskostnader. Nämnden tar ut en avgift på för varje fartyg som ansöker om stöd. Nämnden har rätt att disponera intäkter från avgifter. sköter löpande förvaltning. tillhandahåller del av lokal samt personal för ändamålet. kontor är beläget i . i sköter viss admi- nistration. Nedanstående tabell visar anställda vid . skall förvalta ingångna leasingavtal med inriktning att avveckla dessa. De nu återstående leasingavtalen omfattar järn- vägsfordon och en järnvägsfärja. De leasade järnvägsfordonen hyrs ut till bolag som bildades ur . På samma sätt hyrs den leasade järnvägsfärjan ut till ett externt rederi. skall också förvalta och tillhandahålla järn- vägsfordon till av staten genom Rikstrafiken upphandlad trafik. För denna verksamhet har ägaransvar för 101 järnvägsfordon; 16 lok, 9 motorvagnar och 76 personvagnar. De fordon som inte utnyttjas för den upphandlade trafiken hyrs ut på marknaden. Slutligen ansvarar för vissa åtaganden, som inte överfördes till bolag, andra myndigheter eller avvecklades i samband med bolagiseringen . Av mer omfat- tande betydelse är: Förvaltningen av avtalet med beträffande pendeltågstrafi- ken i . Förvaltning av vissa pensionsåtaganden. Förvaltning av Statens järnvägars ansvar som tidigare verksam- hetsutövare enligt . är ett affärsverk och finansieras på samma sätt som ett vanligt affärsdrivande bolag, dvs. med externa intäkter. har inte erhållit något anslag för någon del av verksamheten och har heller inte lämnat någon utdelning till statsverket. omsatte verket och redovisade en vinst på . Balansomslutningen uppgick till . Myndigheten är lokaliserad till . (Teknisk konsultbyrå) leds av en styrelse. Myndighetschefen är general- direktör. Förvaltningen av järnvägsfordonen upprätthålls av en upphand- lad teknisk konsultorganisation. Verket har ingen egen jurist utan har ett upphandlat avtal med en större advokatbyrå. Verket har också avtal med tidigare anställd, nu pensionerad, personal, som stöd inom främst personal- och ekonomiområdena. Verkets löne- administration sköts av Kammarkollegiet. Nedanstående tabell visar anställda vid . Därtill kommer elva personer som har en för arbetsgivaren inte uppsägningsbar bottentjänst vid verket, men som är tjänstlediga och arbetar vid andra företag. Dagens fick sin nuvarande form när huvuddelen av affärsverkets verksamhet överfördes till sex självständiga bolag. En successiv avveckling av den verksamhet som finns kvar i pågår. Kartläggning av jämförbara länders organisationer, styrning och långsiktiga planering inom transportområdet SOU 2009:31 Bilaga 5 nationella transportplan (NTP) ................... Departement for Transport, DfT .............................. I de nordiska länderna och även på den europeiska kontinenten har förändringar skett inom transport-området avseende organisation, styrning och planering. I föreliggande sammanställning görs en redovisning av förhållandena i , , , , och (järnväg). Följande frågor belyses i sammanställningen: organisationen av verksamhet, politisk styrning på nationell respektive regional nivå, verksamhetens relation till trafikutövarna, regionalt inflytande över planering och infrastrukturinvester- ingar etc. samt ev. åtgärder för att uppnå trafikslagsövergripande synsätt. Utöver detta redovisas även länderspecifika förhållanden som kan vara av betydelse. Särskilt att notera när det gäller : har en trafikslagsövergripande plan Nasjonal Trans- portplan(NTP), med en tidshorisont , Uppdatering sker . Planen har ett tydligt nationellt perspek- tiv, men regionerna är med i planeringen.