sou · GYB327 · 2010-04-16 00:00:00 — och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Genom beslut tillkallades en särskild utredare för att utarbeta en strategi med förslag på förbättrad samverkan om forskning och innovation för utveckling mot ett samhällsekonomiskt effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem. förordnades före detta vice VD i , , att vara särskild utredare. Att som expert biträda utredningen förordnades programledaren , . Från har , och , deltagit i utredningens arbete som experter. I utredningens arbete har även deltagit en referensgrupp bestående av experter från myndigheter, näringsliv och akademi inom transportområdet. Utredningen, som har antagit namnet , ska föreslå en strategi för förbättrad samverkan mellan forskning och innovation för utveckling mot ett samhällsekonomiskt effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem. Kärnan i uppdraget är att föreslå åtgärder för ett effektivare utnyttjande av de samlade resurserna för forskning och innovation inom transportsektorn. Vidare ska förslag till ansvarsfördelning lämnas som möjliggör och samordnar såväl långsiktig forskning som mer tillämpad utvecklings- och demonstrationsverksamhet, samt införande, spridning och kommersialisering av resultat. Detta första delbetänkande redovisar förslag på ansvarsfördelning och samarbetsformer mellan statliga finansiärer samt med näringsliv och akademi. Bakgrund och uppdrag................................................ 1.3.2 Forskning, utveckling, demonstration och Finansiering av FoI....................................................... Samverkan och samarbete ............................................ Entreprenörskap och entreprenörer............................ Finansiärer av transportforskning........................................... Ansvar enligt instruktioner...................................................... 2.3.2 EU:s ramprogram för forskning och utveckling......... 2.3.4 ERA-NET ROAD I och II.......................................... Problembilden i korthet........................................................... Finansiärer för transportforskning ......................................... Personalrörlighet, entreprenörskap och innovationer........... Bilaga 1 Kommittédirektiv.................................................. utarbetades, av , , , , och , en samlad strategi för FUD till stöd för utveckling av ett hållbart och effektivt transportsystem år 20101. Finansiärerna kom överens om att samverka inom Transam. Enligt en uppföljning 2008 hade Transam fungerat väl som informationsspridare. Dock har den sammanhållande roll Transam var tänkt att ta inte fungerat fullt ut. Som Trafikverksutredningen2 påpekade, har ansvaret för den långsiktiga kunskapsuppbyggande forskningen på transportområdet blivit otydligt och har skapat onödiga konflikter mellan berörda myndigheter. Utredningen förslog därför att myndigheternas uppdrag skulle preciseras, särskilt för den långsiktiga forskningen. Den bärande idén för mitt ansvarsförslag är att med utpekat ansvar följer finansiella medel och mandat för att kunna ta ansvaret. I ansvar ligger en skyldighet att samarbeta, att säkerställa tillgång till och engagemang av kompetenta och motiverade individer för uppgiften samt att löpande professionalisera, ifrågasätta och utveckla sin egen verksamhet så att den styr mot respektive verksamhetsmål. Huvudfinansiärer av transportforskningen är (tidigare och ), och . Finansieringen från huvudfinansiärerna till FoI satsningar uppgick till totalt , varav , eller , kom från dåvarande Väg- och . Mitt förslag är att , , , , och samtliga får ett tydligare ansvar för forsknings och innovationsfrågor (FoI), från forskning och långsiktig kunskapsuppbyggnad, utveckling, demonstratorer till innovationer och insatser för personalrörlighet 1Nationell strategi för transportrelaterad FUD, Policy VP 2004:01, . 2Tydligare uppdrag – i stället för sektorsansvar (SOU 2008:128). Med ansvar för en verksamhet eller ett förväntat resultat följer här också ett ansvar att använda forskning och innovation som ett medel för att utveckla den berörda verksamheten och för att nå de förväntade resultaten. Detta ansvar bör inte begränsas till delar av innovationssystemet. I stället bör varje myndighet ges förutsättningar att använda innovationssystemet fullt ut vilket har syftet att speciellt stärka upp de senare marknadsnära faserna av innovationsprocessen. Vidare bör samtliga finansiärer ha ansvar för transportslagsövergripande insatser som och även har ansvar även för korsbefruktande insatser mellan transportforskningen och andra relevanta områden, i vid mening. bör också medverka i att förse innovationssystemets övriga aktörer med en relevant behovsbild för forskning och innovation inom ansvarsområde men också ur ett internationellt perspektiv samt vara aktiv i samarbetet kring det forsknings- och innovationsarbete, nationellt och internationellt, som genomförs. Transportstyrelsen ansvarar för regelutveckling, tillståndsgivning, tillsyn och registerhållning samt att dessa verksamheter inriktas särskilt mot att bidra till ett konkurrenskraftigt, miljöanpassat och säkert transportsystem. Dessa ansvarsområden är även ur FoI-synpunkt mycket viktiga och det är viktigt att Transportstyrelsen tar en aktiv roll i arbetet med transportområdets FoI- system. Alla trafikrelaterade myndigheter bör även delta med sin kompetens och erfarenhet inom relevanta utvecklingsområden samt aktivt följa upp och säkerställa utvecklingsresultatens kvalitet och tillämpbarhet för att slutligen dra nytta av och implementera resultat inom sitt verksamhetsfält. Samarbetet mellan de statliga finansiärerna, med näringsliv, akademi och brukare måste löpande utvecklas och professionaliseras, med vidmakthållen dynamik, som det genomsyras av innovationer och nyttiggörande. För att stärka samarbetet föreslår jag en satsning på och utveckling av Transam, med en styrgrupp bestående av representanter från FoI-finansierande myndigheter samt ett Rådsforum, med representanter från näringsliv, övriga myndigheter, brukare och samhälle. Ambitionen är att sammantaget säkerställa ett effektivt transportinnovationssystem, dess utveckling, drift och måluppfyllelse. Förändring tar tid och uppnås ofta genom envishet och kon- sekvens, visad . För att säkra en långsiktig process som utvecklar och professionaliserar transportforskningsområdet i föreslår jag att får ett sammanhållande ansvar för utveckling av transportforskningsinnovationssystemet, dvs. det innovationssystem som transportforskningen verkar i. Arbetet bör nära förknippas med arbetet inom Transam och det Rådsforum som föreslås bildas där. Vidare bör få ett uppdrag, som en del av arbetet med att utveckla innovationssystemet, för att tillsammans med andra i Transam, göra snabba punktinsatser för att tillvarata möjligheter respektive hantera uppkomna svårigheter. Dessa båda roller bör samordnas med eller ingå i som enligt mitt förslag får en tydligare roll och budget. Transams verksamhet utvecklas och förstärks, får ett nationellt råd, sammansatt av parter ur näringsliv, trafikmyndigheter och representanter från näringsliv och brukarled. Vidare föreslår jag att Transam ska rapportera till om den egna och områdets utveckling samt föreslå åtgärder för att steg för steg effektivisera och professionalisera transportforskningsområdet till en världsledande position. Också den svaga personalrörligheten, bristen på driftiga entreprenörer, innovatörer och stöttande innovativa miljöer hämmar det transportrelaterade innovationssystemet och därigenom möjligheten för nya lösningar och affärsidéer att på olika sätt nå ända fram till innovation och nytta i brukarledet. Vidare måste det systematiska arbetet med att säkra lärande, erfarenhetsutbyte och kommunikation samt tydliggörande av alla parters verksamhetsbehov stärkas så att de på ett tydligare och effektivare sätt ska kunna medverka i FoI processen, för effektiva innovationer och kunskapsspridning. För att stärka personalrörlighet och tillgången på entreprenöriella kompetenser föreslår jag insatser för att öka personalrörlighet och att får uppdraget att utveckla ett program som avsevärt stärker de forskningsrelaterade centrumbildningar, deras ledarskap och kapacitet att driva fram innovativa resultat för kommersialisering eller brett nyttjande i brukarledet. Satsningen på personalmobilitet och entreprenörskap har också som mål att påverka attityd, drivkrafter, karriärvägar och transportområdets attraktionskraft för innovativa entreprenöriella spetskompetenser så att tillgången på rekryterbar personal med denna bakgrund avsevärt ökar, till nytta för alla relevanta parter inom Transportområdet. På detta sätt är det min ambition att tydlighet, samarbete, en ökad fokusering på innovation och brukarnytta skapas mer ur ett bra lösningsorienterat ledarskap än så hårda regelverk att flexibilitet och entreprenörskap i de finansierande myndigheternas eller utförarnas verksamheter hämmas i onödan. 1 Bakgrund och uppdrag I propositionen Ett lyft för forskning och innovation1 fastslogs att målet för forskningspolitiken är att stärka ställning som forskningsnation och därmed stärka konkurrenskraften i en globaliserad värld för att bidra till ökad hållbar ekonomisk tillväxt och välfärd i . Forskningen ska till stor del bedrivas inom områden som har förutsättningar att få betydelse för människors välfärd, samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Transportområdet angavs som ett av flera strategiska områdena. Kunskapsutveckling, forskning och vår förmåga att omsätta resultaten till allmän användning, eller exporterbara varor och tjänster men också att nyttja resultaten för en ekonomiskt, miljömässigt och socialt långsiktigt hållbar utveckling i är avgörande för vår framtida utveckling av välfärdssamhället. Den ökande globala konkurrensen mellan företag, organisationer och nationer kombinerat med en snabbare innovationsdynamik och kortade livslängder på varor och tjänster ställer ökande krav på samarbete mellan forskning och innovation, mellan användare och leverantör, mellan näringsliv, myndigheter och samhälle. Dessa samarbeten måste utvecklas, professionaliseras och vara dynamiska med hänsyn till globalisering, teknikutveckling, värderingsförändringar, demografi och miljöpåverkan. Ett effektivt och attraktivt transportutbud är en viktig pulsåder i samhället och av stor betydelse för människors tillgänglighet och välfärd. Medborgarnas och näringslivets behov av effektiva transporter måste tillgodoses som de negativa effekterna, såsom olyckor, trängsel och utsläpp av transporter måste minska. 2008/09:50. utformades en gemensam strategi för forskning, utveckling och demonstration till stöd för utveckling av ett hållbart och effektivt transportsystem2. Generaldirektörerna för Verket för innovationssystem (), , och ställde sig bakom denna strategi. FAS, Formas och deltog i arbetet med utformandet av strategin. Fokus i strategin låg mer på de tidiga stegen i innovationskedjan, forskning och utveckling, än på de senare, demonstration och nyttiggörande av resultaten. I strategin fördelades, mer till innehåll än karaktär, ansvaret för forskning och utveckling inom olika transportrelaterade områden. Samverkansformer mellan de statliga problemägarna och forskningsfinansiärerna beskrevs och lades fast. I uppföljningen3 av strategin konstaterade att myndigheterna, inom ramen för strategin, hade tagit gemensamma initiativ för att stärka och samordna den svenska transportforskningen. Programmen hade blivit längre och mer fokuserade. Myndigheterna ansåg också att satsningen på forskningsmiljöer hade varit lyckad men att det fanns problem med till exempel finansiering av doktorander, forskarskolor och EU-projekt. I delbetänkandet Tydligare uppdrag – i stället för sektorsansvar4 påpekade att forskning är ett viktigt styrmedel för att nå de transportpolitiska målen och att ett trafikslagsövergripande perspektiv borde tas till vara. Vidare föreslogs att ansvariga myndigheter behövde samverka för att transportforskningen skulle kunna bedrivas effektivt. För att kunna hävda sig internationellt och medverka i EU:s forskningsprogram fastslogs också att det behövdes en gemensam syn på långsiktig forskning. Ansvaret för den långsiktiga kunskapsuppbyggande forskningen på transportområdet ansågs dock vara otydligt och skapade, enligt utredningen, onödiga konflikter mellan berörda myndigheter. Utredningen förslog att myndigheternas uppdrag skulle preciseras, särskilt för den långsiktiga forskningen. 2Nationell strategi för transportrelaterad FUD, , Dnr 2004–00527. 3Transams uppföljning av nationell strategi för transportrelaterad FUD, åren 2005–2007, , 2009.01. Utredningen, som har antagit namnet , ska föreslå en strategi för förbättrad samverkan mellan forskning och innovation för utveckling mot ett samhällsekonomiskt effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem. Vidare ska ansvarsförslag lämnas som möjliggör och samordnar såväl långsiktig forskning som mer tillämpad utvecklings- och demonstrationsverksamhet, samt införande, spridning och kommersialisering av resultat samt hur finansiering och ansvar bör fördelas mellan berörda statliga myndigheter. Utredningen syftar till att ge ett effektivare utnyttjande av resurserna till såväl excellent spetsforskning och tillämpad forskning inom några utvalda områden som till tydliga steg mot en verklig användning av kompetens och resultat, ledarskap, entreprenörskap och ett brett engagemang från myndigheter, akademi och näringsliv för att avsevärt öka innovationerna inom transportområdet. Detta ska ske i form av hållbara väl utnyttjade miljöanpassade lösningar, erfarenheter, brett engagemang i brukarledet, starka nya och befintliga företag inom transportsektorn samt att vi tillsammans kan utgöra den förebild, det lyckade exempel som alla behöver. Kärnan i uppdraget är förslag på åtgärder som ger ett effektivare utnyttjande av de samlade resurserna för forskning och innovation inom transportsektorn. Åtgärderna har ambitionen att bidra till en snabbare utveckling, introduktion och spridning av nya eller förbättrade produkter, tjänster och service i transportsektorn samt därmed också öka transportforskningens bidrag till de näringspolitiska målen, att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag Föreliggande delbetänkande redovisar förslag på ansvarsfördelning och förnyade samarbetsformer mellan det blivande och andra större statliga finansiärer. Efter regeringens beslut att utse utredare och expert till utredningen inleddes arbetet med diskussioner och möten med ett stort antal representanter för myndigheter och akademi. Detta har genomförts . Utredningens referensgrupp har träffats för att diskutera uppdraget och förslag. För utredningen har det varit viktigt att finna avgränsningar och tydlighet i arbetet. Nedan listas några viktiga begrepp och hur utredningen valt att tolka dem. Med transportforskning avses i detta delbetänkande forskning och innovation (FoI), det vill säga hela forsknings- och innovationsprocessen inom transportsystemet, som helhet såväl som i dess delar, användare och effekter ur ett transport- och näringspolitiskt perspektiv. Transportforskning inkluderar system, infrastruktur, fordon och komponenter som transporterar eller bidrar till att transportera varor eller individer samt: -därtill relaterade aspekter, som planering, organisation, tillgänglighet, användning, upphandling, investering, driftsättning och styrning och -dess konsekvenser, som miljöpåverkan, kundnytta, säkerhet, integration och samverkan med samhälle och näringsliv i vid mening. 1.3.2Forskning, utveckling, demonstration och innovation FUD är ofta den övergripande förkortning som används inom transportforskningsområdet när det gäller utveckling och demonstration där forskning i någon form har spelat en roll. produktutveckling av befintliga produkter omfattas inte i FUD- begreppet. I utredningen definierar vi utveckling i samband med forskning och innovation (FoI) eller forskning, utveckling och demonstration (FUD) eller forskning och utveckling (FOU) som faser i innovationskedjan, inte en fristående verksamhet. I föreliggande delbetänkande använder jag begreppet FoI genomgående. Innovationskedjan innehåller ett antal faser. I följande text tydliggör jag min uppfattning om vad de olika faserna omfattar. Forskning: Forskning är systematisk verksamhet för att öka det samlade vetandet, att utnyttja detta vetande för nya användningsområden och att åstadkomma nya eller förbättrade produkter, system eller metoder. Forskning kan delas in i grundforskning, tillämpad forskning och utvecklingsarbete. Grundforskningen har ingen bestämd tillämpning i sikte medan den tillämpade forskningen har det. Utvecklingsarbete utnyttjar systematiskt och metodiskt tidigare forskningsresultat och vetenskaplig kunskap för att åstadkomma nya produkter, nya processer, nya system eller väsentliga förbättringar av dem som redan existerar. Utveckling: Utveckling avser när kunskap konkretiseras i en lösning som kan tillämpas på ett känt problem eller behov. Det kan handla om utveckling av en teknisk lösning likaväl som administrativ, ekonomisk eller organisatorisk etc. Exempel på detta är utveckling av arbets- och tillverkningsprocesser, regelverk, standarder, mått, indikatorer, modeller, organisatoriska eller tekniska beskrivningar som behövs för verksamheten. Demonstration: Demonstration av nya tjänster och produkter till kund. Demonstration och verifiering av arbets- och tillverkningsprocesser eller annat utvecklingsresultat i syfte att fältmässigt prova lösningar och/eller erbjuda miljöer för akademi, samhälle, brukare eller näringsliv att prova och utvärdera produkter eller tjänster i syfte att skapa kunskap och erfarenhet. En demonstrator kan också erbjuda möjligheter för små och medelstora företag att visa sin vara eller tjänst i drift för en tidig kund eller investerare för att därmed minska den upplevda risken associerad med företaget och göra det möjligt att lättare, och snabbare attrahera kapital till företaget. Nyttiggörande: Implementering eller kommersialisering av nya tjänster, produkter och processer genom test- och pilotverksamhet, innovationsupphandlingar eller liknande och därtill kopplade anpassningar av regelverk, standarder, tekniska beskrivningar, kompetens etcetera. Uppföljning: Utvärdering, analys och återkoppling av innovationer och förbättringar som implementerats. även riktas mot det som inte blivit implementerat och de effekter detta haft då lärandet är minst lika stort av begångna misstag. Vi avser med uppföljning i detta sammanhang inte utvärdering av forskning, utveckling och demonstrationer i sig, vilka i vårt resonemang förts till respektive steg i FoI-kedjan. En innovation innebär en ny produkt, tjänst eller process, ny organisation av verksamheter eller nya marknader alternativt nya kundbehov. En innovation är kopplat till nyttiggörande, till exempel kommersialisering, innehåller något som är nytt eller bygger på gamla kunskaper som används på ett nytt, innovativt sätt. En innovation finns först när lösningen når ut till marknaden eller skapar upplevd nytta i brukarledet. Begreppet forskningsfinansiering tolkas olika av skilda aktörer. Begreppet täcker vad som tillhandahålls vid finansiering, likvida medel, tillgång till anläggningar, kravställande kund eller investerare, kompetens och erfarenhet i olika FoI-faser med mera. I denna utredning ska begreppet tolkas allmänt. I begreppet inryms rollen som problemägare, den roll som och tidigare definierat och där man talat om att beställa FoI. Det är närmast en roll där FoI är en del av verktygslådan för att lösa den uppgift som myndigheten har. Även näringslivets roll för finansiering av FoI är lik problemägarens. Men i begreppet forskningsfinansiering ingår också och andra organisationers roll att finansiera kunskapsutveckling och uppbyggnad av excellenta kunskapsmiljöer samt alla finansiärers ansvar att tillsammans tillhandahålla personella och likvida resurser, krav och kompetens så att agerandet sammantaget leder till excellence, innovation och brukarnytta. Ansvar har med ledarskap, tydlighet och förtroende att göra. I begreppet ansvar ingår bland annat att ansvaret ska vara väl definierat, att organisationen eller personen ska kunna ta ansvaret samt att såväl taget som inte taget ansvar ska ha konsekvenser för organisation och individ. Ansvaret ska kunna kommuniceras, följas upp och delegeras. Med utpekat ansvar följer också finansiella medel och mandat för att kunna ta ansvaret. Ansvar kan vara dagligt och operativt eller strukturellt och långsiktigt. Ansvar för FoI hos de stora statliga finansiärerna i detta delbetänkande kopplas till tydliggjort ansvar och dedicerad budget för FoI-finansiering samt till innovationer och andra relaterade kostnader som teknik- och marknadsverifiering, tidig marknadsföring och marknadsintroduktion. Ansvar innebär också ett ansvar att tillhandahålla kompetent och motiverad personal som på ett ansvarsfullt sätt levererar lösningar mot respektive verksamhets måluppfyllelse. Vi definierar samverkan som den lösaste formen av samarbete, fokuserad på informations- och erfarenhetsutbyte. Detta är en viktig del i ett samarbete men samarbetet är mer än samverkan och innehåller en högre grad av operationalitet, åtagande, ansvar och engagemang. I detta delbetänkande fokuserar vi på samarbete, på förutsättningar, former och resurssättning av samarbete i syfte att nå tydliga resultat- och effektmål för de som samarbetar. Innovationer uppstår ofta i gränsytan mellan akademi, näringsliv och samhälle. De utvecklas ofta från förkommersiella5 faser mot nyttiggörande på en kommersiell marknad eller i ett vidare brukarled. De entreprenörer som driver fram innovationerna har ofta erfarenhet från flera verksamhetsområden, har bred kompetens och förmåga att hantera offentliga och privata krav, stöd och diskussio- 5 Med förkommersiella faser menas här att affärsidéers, företags eller lösningars utveckling inte nått en punkt när de på egen kommersiell grund fullt ut kan bära sina egna kostnader. ner allteftersom innovationen utvecklas mot en kommersiell marknad. OECD6 med flera framhåller behovet av fler entreprenörer för att öka kommersialisering och innovationer ur forskningsrelaterade insatser. Det finns i också några starka entreprenörsskolor, t.ex. and och , som båda driver integrerad entreprenörsutbildning och både attraherar och levererar entreprenörer till akademi, samhälle och näringsliv. 6 , Territorial Reviews . ligger det nationella ansvaret för att initiera samt finansiera forskning och utveckling inom transportsektorn hos framför allt (f.d. och ), och . Även de myndigheter inom transportområdet som inte har något utpekat forskningsansvar initierar samt finansierar forskning och utveckling som underlag för den egna verksamheten. De resurser som avsätts för sådan verksamhet är dock begränsade. är en central förvaltningsmyndighet med ett tidigare sektorsansvar för sjöfarten. Verksamheten bedrivs som ett statligt affärsverk. Enligt regeringens instruktion ska verksamheten bedrivas med huvudsaklig inriktning på handelssjöfarten men hänsyn ska även tas till fritidsbåtstrafikens, fiskets och marinens intressen. ska verka för att de transportpolitiska målen inom sjöfartsområdet uppfylls på ett kostnadseffektivt sätt. Huvuduppgiften är att verka för goda förutsättningar för både sjöfarten på och för svensk sjöfart.