sou · GYB365 · 2010-10-13 00:00:00 — Huvudskälet till att införa ett register för utövare av alternativ behandling var enligt förarbetena att särskilja de seriösa utövarna av alternativ behandling i ett särskilt register. I förarbetena redovisas också för- och nackdelar med en registerordning. Till fördelarna hör bl.a. att denna till viss del kommer att bidra till att skilja ut seriösa och oseriösa utövare och att det lättare kan etableras kon- takter mellan myndigheterna och utövarna av alternativ behandling. Till nackdelarna som lyfts fram hör bl.a. att registret bara till viss del kommer att kunna åstadkomma nämnda åtskillnad mellan seriösa och oseriösa utövare. Detta mot bakgrund av att det offentliga genom registreringen inte ska göra någon bedömning av utövarens yrkesmässighet. En ytterligare nackdel är att brukarna av alternativ behandling kan komma att uppfatta registerordningen som att det offentliga har gått i god för det yrkesmässiga innehållet i den be- handling som den enskilde, registrerade utövaren erbjuder. Helse- departementet ansåg dock att fördelarna med att införa registret övervägde nackdelarna. När det gällde önskemålet om att kunna skilja mellan seriösa och oseriösa utövare framhöll departementet att man i detta arbete måste använda både rättsliga och utomrättsliga åtgärder, såsom olika informationsinsatser. Helsedepartementet an- såg vidare att registreringen borde vara frivillig. Den ska inte vara ett villkor för att man ska få utöva alternativ behandling. De argu- ment som starkast talade för frivillighet var hänsynen till organisa- tionsfriheten. Vidare ansåg departementet att det därmed också blir Alternativ- och komplementärmedicin i de nordiska länderna lättare att förklara för brukarna att det offentliga inte har gått i god för den enskilde utövaren och de behandlingsmetoder som denne erbjuder. Ändamålet med registerordningen är att den ska bidra till ökad patientsäkerhet och förstärkta konsumenträttigheter för den som uppsöker en registrerad, alternativ behandlare samt bidra till seriositet och verksamhetsmässigt ordnade förhållanden bland utövare av alter- nativ behandling. I motiven till föreskriften anges att även om registerordningen inte innebär någon offentlig bedömning eller något godkännande av yrkesmässig art av den enskilde behandlaren eller behandlingsformen, kommer systemet att innehålla element som både ger verksamhetsmässig seriositet och som bidrar till att det ställs vissa yrkesmässiga och yrkesetiska krav. Registret administreras av en myndighet, Brønnøysunds- registrene. Denna myndighet upprättar och är ansvarig för driften av det register där utövare av alternativ behandling kan registrera sig. För att få bli registrerad måste utövaren först och främst vara medlem i en utövarorganisation, som ska vara godkänd av Social- och helsedirektoratet enligt närmare angivna villkor. Därutöver måste utövaren uppfylla vissa ytterligare villkor. I motiven till före- skriften anges att det bara är fysiska personer – och inte t.ex. firmor som är juridiska personer – som kan låta registrera sig. Vidare sägs att registreringen är frivillig. Registerordningen gäller också i för- hållande till alla typer av alternativ behandling som omfattas av lagen. Som framgått ovan gäller lagen enbart alternativ behandling som där definieras som hälsorelaterad. Den närmare avgränsningen mot tjänster som inte kan anses vara hälsorelaterad behandling måste ske efter en konkret helhetsbedömning, först och främst i samband med Social- och helsedirektoratets bedömning av vilka organisa- tioner som kan godkännas som utövarorganisation. I föreskriften finns närmare angivet under vilka förutsättningar en utövarorganisation kan godkännas att ingå i registerordningen. Enligt bestämmelsen kan organisationen godkännas om den har: 1.regler som ställer krav på kvalifikationer på den som vill bli medlem, 2.regler som slår fast yrkesetiska regler som medlemmarna är skyl- diga att följa i sin yrkesutövning, 3.regler om att medlemmarna måste förplikta sig att driva försvarlig verksamhet, Alternativ- och komplementärmedicin i de nordiska länderna 4.stadgar om att medlemmarna ska förplikta sig att ge nödvändig information till patienten, 5.stadgar om att medlemmarna ska förplikta sig att behandla hälso- och personupplysningar på ett försvarligt sätt, 6.stadgar om klagorätt för patienter över medlemmarnas yrkes- mässiga utförande och klagomålen ska behandlas av ett yrkes- etisk råd eller av ett särskilt inrättat klagoorgan, 7.stadgarna ska ge möjlighet att utesluta medlemmar på närmare fastställda villkor, 8.minst 30 medlemmar, och 9.låtit sig registreras i . Samtliga dessa villkor måste vara uppfyllda för att organisationen ska kunna godkännas. När det gäller kraven enligt punkt 1 framhålls särskilt, i såväl förarbeten som föreskriftsmotiven, att direktoratet inte ska göra någon närmare bedömning av de yrkesmässiga krav som enligt organisationens stadgar ska ställas på medlemmen. Direktoratet ska i princip enbart pröva om organisationen har stadgar som ställer sådana krav på medlemmen. Annars finns det en risk att brukarna uppfattar det som att det offentliga har accepterat och erkänt inne- hållet i utbildningen och det yrkesmässiga yrkesutövandet hos res- pektive registrerad. Organisationen bestämmer hur handläggnings- processen ska vara uppbyggd när det gäller klagorätt och behand- lingen av klagomål. Begreppet yrkesmässigt utförande ska tolkas vitt och det ska vara tillåtet att klaga på en rad olika delar av verk- samheten. Enligt motiven är det den enskilda utövarorganisationen som bestämmer vilka villkor som ska vara uppfyllda för att utövaren ska kunna uteslutas. Även när det gäller dessa villkor ska Social- och helsedirektoratet inte göra någon bedömning av villkorens närmare materiella eller processuella innehåll. Direktoratet ska istället pröva att organisationen har föreskrivna regler, som i praktiken innebär att organisationen har möjlighet att utesluta medlemmar på närmare angivna villkor. Direktoratet kan i övrigt återkalla ett tidigare god- kännande av en organisation helt eller delvis, om villkoren för regi- strering är uppfyllda. En godkänd utövarorganisation är skyldig att meddela Brønnøysundsregistrene om en registrerad medlem inte längre uppfyller kraven för att vara registrerad. Följande förutsättningar måste vara uppfyllda för att Brønnøy- sundsregistrene ska registrera utövare av alternativ behandling : Alternativ- och komplementärmedicin i de nordiska länderna 1.utövaren är medlem av organisation som är godkänd av Social- og helsediroktoratet, 2.utövaren är registrerad – direkt eller indirekt – i det s.k. Enhets- registret, antingen direkt såsom näringsidkare eller indirekt så- som delägare/medlem i en organisation som är registrerad i En- hetsregistret eller anställd hos en arbetsgivare som är registrerad i där. 3.utövaren är försäkrad, 4.utövaren har uppgett den titel eller behandlingsform som han eller hon önskar registreras under. Den som registreras som utövare är bl.a. skyldig att betala en årlig avgift om denne önskar kvarstå i registret samt skicka in dokumentation som visar att utövaren har en giltig försäkring. Utövaren ska vidare betala en särskild avgift första gången han eller hon registrerar sig. Om utövaren inte längre uppfyller villkoren för registrering utesluts denne från registret. Ett skäl för uteslutning kan t.ex. vara att utövaren är medlem i en utövarorga- nisation, vilket kan bero på att utövaren efter prövning av organi- sationen har uteslutits som medlem. Detta kan i sin tur bero på att utövaren brutit mot någon av organisationens stadgar och t.ex. inte följt de yrkesetiska reglerna. Brønnøysundsregistrene kan också – efter begäran från Social- och helsedirektoratet och om särskilda skäl föreligger – utesluta en registrerad utövare även om villkoren för registrering är uppfyllda. De situationer som bestämmelsen är avsedd för är när en utövarorganisation underlåter eller nekar att utesluta en medlem, trots att vederbörande har utövat eller utövar sin verksamhet som alternativ behandlare på ett klandervärt sätt. Det kan t.ex. gälla situationer där en registrerad utövare mark- nadsför eller driver verksamhet i strid med lagen eller är dömd av organisationens eget klagoorgan. Följden av denna underlåtelse från organisationens sida, är att den registrerade fortfarande uppfyller villkoren för registrering, eftersom han är medlem i en godkänd utövarorganisation. Av hänsyn till registrets trovärdighet och patienters behov av skydd, ska Brønnøysunds- registrene kunna utesluta en registrerad om direktoratet har begärt det. Innan beslut om uteslutning fattas ska synpunkter från den registrerade inhämtas. Avslutningsvis innehåller föreskriften bestämmelser om vad registret ska innehålla. Det ska innehålla bl.a. följande uppgifter: Alternativ- och komplementärmedicin i de nordiska länderna 1.den registrerade utövarens namn, adress och födelsenummer, 2.när utövaren registreras första gången, 3.vilken enhet den registrerade utövar sin verksamhet igenom, angivet med organisationsnummer, namn och adress, 4.organisationsnummer, namn och adress på godkänd utövarorga- nisation som har medlemmar registrerade i utövarregistret, 5.den registrerade utövarens titel eller den behandlingsform veder- börande utövar, samt organisationsnummer, namn och adress på godkänd utövarorganisation som utövaren är medlem i. Uppgifterna i registret är med något undantag offentliga. I finns ett Nationellt informationscenter för alternativ behand- ling (NIFAB) vilket är ett offentligt center for de som söker infor- mation om alternativ behandling. NIFAB har etablerats av och finansieras av Helse- og omsorgsdepartementet. Centret är knutet till det nationella forskningscentret inom komplementär- och alter- nativmedicin (NAFKAM), se nedan. Skälen till inrättandet av NIFAB var den ökande användningen av alternativ behandling och att informationsbehovet om fältet, behandlingserbjudanden, patienträttigheter och kunskap är stort. Den stora mängden information om alternativ behandling som finns tillgänglig gör det svårt att skilja neutrala fakta från reklam och marknadsföring. NIFABs mål är att beskriva området alternativ behandling i och ge forsknings- och erfarenhetsbaserad in- formation som underlag för enskildas val. Målgrupperna är brukare och möjliga brukare av alternativ behandling, hälso- och sjukvårds- personal och andra som söker information om området. På hem- sidan finns presentationer och beskrivningar av de alternativa behand- lingsformer som erbjuds i , integrativ behandling, forsk- ning om alternativ behandling, lagstiftning och patienträttigheter m.m. Alternativ- och komplementärmedicin i de nordiska länderna I finns ett nationellt forskningscentrum för alternativ- och komplementärmedicin – Nasjonalt forskningssenter innen komple- mentaer og alternativ medisin (NAFKAM) som är knutet till . Centret har ett nationellt ansvar för forskning inom området för alternativ- och komplementärmedicin. Det ska vara tillgängligt för norska forskare inom området och det är remiss- organ för regeringen och andra offentliga institutioner. I finns lagstiftning inom alternativ- och komplementär- medicin . Till skillnad från i regleras i den lagen enbart frivillig registrering av alternativa behandlare. Regelverken inom hälso- och sjukvården är likartade i och . I fråga om utövandet av alternativ- och komplementär- medicin har, på samma sätt som i , viss verksamhet varit förbehållen personal inom hälso- och sjukvården. Närmare bestäm- melser om detta finns bl.a. i laegeloven. I fanns tidigare ett frivilligt register för personer som utövar alternativ- och komplementärmedicin som helt och hållet administrerades av organisationerna själva. Det allmänna hade inte någon annan roll än att bistod med råd till orga- nisationerna. begärde att det skulle införas en lagreglering om en registerordning över alternativa behandlare i . Med utgångspunkt i en utredning utförd av , lade Inrikes- och sundhedsministern fram ett sådant lagförslag i febru- ari 2004. Efter vissa justeringar vid beredningen i , trädde den nya lagen i kraft . Lov om bransche- administreret registerordning for alternativa behandlare (lov nr 351) kompletterar bl.a. den ovan nämnda laegeloven. Den nya lagen innebar inte någon ändring materiellt sett vad gäller vilka behand- lingar hälso- och sjukvårdspersonal och övriga får utföra. Sundheds- styrelsen har även meddelat tillämpningsföreskrifter till denna lag- Alternativ- och komplementärmedicin i de nordiska länderna stiftning – Bekendtgörelse om en branscheadminestreret register- ordning for alternative behandlere. 16.2.2Bekendtgörelse om en branscheadminestreret registerordning for alternative behandlere I inledningen av lagen anges att en frivillig branschadministrerad registerordning införs för att stärka brukarnas säkerhet vid an- vändande av alternativ behandling. I stora drag innebär lagen att föreningar för alternativa behandlare kan ansöka hos Inrikes- och sundhedsministern (eller den han eller hon bemyndigar) om ett – på närmare angivna villkor – godkännande om att få registrera de medlemmar som uppfyller vissa basala utbildningsmässiga krav och som önskar att omfattas av registret. Dessa medlemmar har efter en sådan registrering rätt att använda titeln registreret alternativ be- handler (RAB). I motiven till lagen framhålls att brukarna av alter- nativ behandling därmed lättare kommer att kunna identifiera de behandlare som uppfyller en rad yrkesmässiga krav som fastställts av respektive branschförening. I motiven till lagen framhålls att registerordningen för alternativ behandlare är frivillig och att det innebär att de behandlare som inte uppfyller kraven, eller som inte önskar att omfattas av register- ordningen, fortfarande kommer att kunna utöva alternativ behand- ling i enlighet med gällande bestämmelser. Lagen innebär endast att alternativ behandlare som är medlem i en godkänd förening, med föreningens tillåtelse kan använda sig av titeln registreret alter- nativ behandler (RAB). Definitionen av alternativ behandlare I den danska lagen definieras en alternativ behandlare som en per- son som utövar hälsomässig verksamhet utanför den offentligt finansierade hälso- och sjukvården och som inte är legitimerad att utöva den ifrågavarande verksamheten eller omfattas av Sundheds- styrelsens tillsyn. Det framhålls särskilt i motiven till lagen att registerordningen endast omfattar utövare av sundhedsmaessig virksomhed. I tillämpningsföreskrifter sägs att med sådan verksamhet avses diagnosticering, behandling, förebygg- Alternativ- och komplementärmedicin i de nordiska länderna ande m.m. av sjukdom rörande den enskilde brukaren. Lagen om- fattar inte dem som uteslutande utövar verksamhet som rör livs- filosofier, skönhetsbehandlingar, personligt välbefinnande, personlig utveckling, m.m. Enligt lagen är en förening vidare en organisation, vars med- lemmar är alternativa behandlare inom ett särskilt fackområde. Efter en konkret bedömning, kan dock även föreningar som orga- niserar medlemmar som utför verksamhet inom olika behandlings- former godkännas. Förutsättningar för godkännande av föreningar Inrikes- och sundhedsministern – och även – kan efter ansökan godkänna föreningar, som kan registrera alternativa behandlare. Föreningen måste dock uppfylla följande villkor för att bli godkänd. 1.Föreningens väsentligaste uppgift ska vara att representera alter- behandlare i yrkesmässiga frågor. 2.Föreningen ska ha ett icke oväsentligt antal alternativa behandlare som medlemmar. 3.Föreningen ska ha ett regelverk för god klinisk praxis. 4.Föreningen ska vara väletablerad och uppbyggd i en erkänd föreningsform med stadgar. Stadgarna ska innehålla bestäm- melser, som säkrar att föreningen är demokratisk i sin uppbyggnad och funktion. Vidare ska stadgarna innehålla bestämmelser om förutsättningar för medlemskap samt om och när uteslutning kan ske. 5.Föreningen ska ha ett klagoorgan, vars sammansättning och sak- behandling är betryggande för parterna. Klagoorganet ska kunna behandla klagomål från brukare av alternativ behandling över den behandling, de har fått av föreningens medlemmar, samt klagomål från alternativa behandlare över nekat medlemskap i föreningen. Vidare ska klagoorganet behandla klagomål över ute- slutning ur föreningen eller återkallelse av rätten att använda titeln registrerad alternativ behandlare (). Klagoorganet ska kunna sanktionera överträdelser av föreningens regler. Alternativ- och komplementärmedicin i de nordiska länderna 6.Föreningen ska ge allmänheten tillgång till upplysningar om vilka av föreningens medlemmar som fått tillåtelse att använda titeln registrerad alternativ behandlare (), om regelverket för god klinisk praxis, samt om de basala utbildningskrav för- eningen ställer på de medlemmar, som föreningen ger tillåtelse att använda titeln registrerad alternativ behandlare (). 7.Föreningen ska vidare ställa basala utbildningskrav på de med- lemmar av föreningen som föreningen ger tillåtelse att använda titeln registrerad alternativ behandlare (). Det framhålls i motiven att innebörden av att registerordningen är branschadministrerad är att det är den enskilde – av Sundheds- styrelsen godkända – föreningen som utför registreringen, om en medlem uppfyller kraven enligt registerordningen. Det är inte ett krav för ett godkännande av föreningen att alla medlemmar i en förening ska kunna uppfylla villkoren för att få använda titeln (se ovan). Vidare framhålls att det inte ställs krav på att för- eningen ska vara dansk, t.ex. kan föreningar från andra EU/EES- stater ansöka om godkännande enligt registerordningen. När det gäller de olika angivna villkoren för godkännande av föreningar anges bl.a. i motiven till lagen samt i tillämpningsföreskrifter att ett medlemstal om cirka 30 bör kunna uppfylla kraven. Detta kan antingen gälla en förening inom enskilt yrkesområde eller en paraplyorganisation för olika alternativa behandlare. I fråga om god klinisk praxis sägs att regelverket bl.a. ska innehålla bestämmelser om att medlemmarna endast får an- vända medel och metoder som är betryggande och att medlemmarna endast får utföra behandlingar som de är kvalificerad för. I Sund- hedsstyrelsens föreskrifter anges närmare vad detta regelverk ska innehålla. Enligt motiven bör en förening anses vara väletablerad om den har funnits . Om en förening består av samman- slagna föreningar, kan den anses väletablerad än denna. En konkret bedömning i det enskilda fallet måste dock göras. förutsätts, enligt motiven till lagen, i föreskrifter ange närmare krav på de klagoorgan som ska finnas hos föreningen. Detta kan t.ex. gälla frågor om opartiskhet m.m. I motiven till lagen, samt i föreskrifter, anges att utbildningskraven både gäller teori och praktik. De aktuella kraven ska framgå av föreningens stadgar. De grundläggande utbildningskraven förut- sätts vara en hälso- och sjukvårdsinriktad utbildning, som består av Alternativ- och komplementärmedicin i de nordiska länderna sammanlagt minst 660 undervisningslektioner (minimum ) eller timmar. Vidare förutsätts utbildningen omfatta minst 250 under- visningslektioner eller timmar i den primära behandlingsformen. Undervisningen bör i övrigt innehålla grundläggande utbildning om hälso- och sjukvårdslagstiftningen, psykologi, klinikvägledning/klinik- behandling samt presentation av andra alternativa behandlings- former. I motiven framhålls att registerordningen inte innebär ett god- kännande från det allmänna av respektive alternativa behandlings- metod. Enligt lagen ska det endast bedömas om de föreningar, som ansöker om godkännande eller som redan är godkänd, uppfyller de närmare fastställda kraven i registerordningen. kan också återkalla ett godkännande, om den bedömer att en förening inte längre uppfyller de närmare fastställda kraven. Skydd av titel m.m. En alternativ behandlare, som är medlem i en av godkänd förening, har som nämnts ovan rätt att använda titeln , under förutsättning att föreningen har gett tillåtelse till det. Den som oriktigt använder denna titel eller framstår som sådan straffas med böter. Det förutsätts också att de föreningar som önskar bli godkända att administrera register för alternativa behandlare betalar en hand- läggningsavgift för den prövning som utförs. För att bibehålla rätten att registrera alternativa behandlare ska föreningen bl.a. betala en årlig avgift samt löpande skicka in kopia av eventuella stadgeändringar eller ändringar i annat material som ligger till grund för godkänn- andet. Om föreningen inte fullgör dessa skyldigheter upphör god- kännandet av föreningen och avför föreningen från styrelsens lista. ska på sin hemsida lämna upplysningar om de föreningar som godkänts att registrera alternativa behandlare. De godkända föreningarna ska i sin tur ge allmänheten tillgång till uppgifter om vilka av föreningens medlemmar som har registrerats och som därmed har rätt att använda titeln . Föreningen ska vidare lämna upplysningar om proceduren för registrering, föreningens regelverk för god klinisk praxis, Alternativ- och komplementärmedicin i de nordiska länderna de utbildningskrav som föreningen ställer på de medlemmar som föreningen registrerar samt klagoproceduren till föreningens klagoorgan. I bedrivs forskning inom alternativ- och komplementär- medicin vid ett centrum som benämns Videns- og forskningscenter for alternativ behandling (ViFAB), som är en oberoende institution under Inrikes- och . Denna institution tillkom genom beslut av . Enligt uppgift från ViFAB:s hemsida () har centret som uppgift att: insamla, bearbeta, utveckla och förmedla kunskap om alternativ behandling och naturmedicin, initiera forskning inom alternativ behandling och naturmedicin och forskningen kan ske antingen i centrats regi eller i andra forskningsmiljöer, främja en dialog mellan auktoriserad hälso- och sjukvårdspersonal, alternativa behandlare och brukare samt öka kunskapen om behandlingsfilosofier bakom alternativa be- handlingar och naturmedicin. I finns reglerna om hälso- och sjukvårdspersonal i en sär- skild lag om yrkesutbildade personer inom hälso- och sjukvården. Vissa yrken är legitimationsyrken medan andra har en skyddad yrkesbeteckning, Legitimationsyrken får i regel endast utövas av legitimerade yrkesutbildade personer. När det gäller förbud att utöva viss verksamhet inom hälso- och sjukvården (kvacksalveri) regleras detta inte särskilt utan framgår av att det är läkare som beslutar om medicinska undersökningar av en patient, ställer diagnos och beslutar om vården och behand- lingen i samband därmed. Den som utan att ha rätt till det är verk- sam som yrkesutbildad person inom hälso- och sjukvården eller som yrkesmässigt tar sådan verksamhet till yrke kan dömas till fäng- else . Om personen i samband med sådan verk- Alternativ- och komplementärmedicin i de nordiska länderna samhet ger vård eller behandling som kan medföra fara för liv eller hälsa för den person som vårdas kan den som bedriver sådan verk- samhet dömas för yrkesmässig olovlig verksamhet med fara för patienten såsom yrkesutbildad person inom hälso- och sjukvården till fängelse i högst . 16.3.2Förslag om reglering av alternativa vårdmetoder Social- och hälsovårdsministeriet tillsatte en arbets- grupp för att utreda behovet av bestämmelser för alternativa vårdmetoder. Arbetsgruppens uppgift var att utreda de viktigaste problemen beträffande alternativa vårdmetoder med tanke på patient- säkerheten, att bedöma behovet av lagstiftning och ge sitt förslag till reglering av alternativa vårdmetoder. Arbetsgruppens förslag inne- bär att man i ett första skede ska ställa upp begränsningsbestäm- melser med vilkas hjälp man så snabbt som möjligt kan ingripa om problem som äventyrar patientsäkerheten uppstår.