sou · GXB316d3 · 2010-01-01 00:00:00 — Nämnden bidrar med halva finansieringen, dvs. , till vardera tjänst som länshemslöjdskonsulent och tecknar avtal med huvudmännen om uppdrag. En sfär för frågor om samtid, historia och livsmiljö kommuner görs satsningar på konst i den offentliga miljön är dock väl känt. Här nedan följer några exempel. I kommunala strategi35 sägs att nya skall identifieras med konst och kultur, form och design och upplevelse för den moderna människan. Förutom Formens hus och Måltidens hus finns flera skulpturparker. I är konsten av tradition viktig i stadsmiljön. Kommunen avsätter regelmässigt av byggkostnaden till konstnärlig gestaltning då byggkostnaden överstiger . genomförs projekt i kommu- nen. Kommunen har också en konstsamling. I finns vid en skulptur av och ett konstmuseum beläget på det f.d. mentalsjukhuset . I finns ett konstmuseum med samlingar av svensk samtida konst. Kommunen har också satsat på skulptur, både permanent och tillfälliga utställ- ningar. I Umedalen36 finns och som tillsammans med fastighetsägaren , Balticgruppen utvecklat en skulpturpark med permanent och säsongvis utställd konst. Det finns också intressanta exempel från andra länder hur konst använts i samhälleliga processer. I up on i finns den of the North. Vid utred- ningens besök i fick vi levande beskrivningar av vilken betydelse tillkomsten av statyn haft för att förändra stadens självbild. Statens konstråd37 etablerades 1937. Syftet med att inrätta verk- samheten var att skapa en stor beställare och inköpare av svenska konstnärers verk och att bidra till kreativa och attraktiva miljöer för arbetstagaren och medborgaren genom konstnärliga gestalt- ningar och konstkollektioner i byggnader och miljöer där statlig verksamhet bedrivs. utvidgades verksamhetsområdet till att omfatta samarbeten för beställd konst med kommuner, lands- ting och privata byggherrar. Då hade det statliga byggnadsväsendet och fastighetsförvaltningen med i centrum till stor del bolagiserats (1994) och fick myndigheterna själva 35Strategi för kommun. Antagen av kommunfullmäktige 2003 02 11, § 12. Tillgäng- lig på kommunens hemsida. 36också ett f.d. mentalsjukhus, utanför . 37Förordning (2007:1188) med instruktion. En sfär för frågor om samtid, historia och livsmiljö besluta om sin lokalförsörjning. Fundamentet för Statens konst- råds verksamhet, att svara för förvärv av ny konst till statens ägda byggnader, minskade därmed i betydelse. Regeringen föreslog då att Statens konstråds förvärv och utpla- cering av konst, med fortsatt prioritering av statliga verksamheter, skulle kunna riktas även mot miljöer som inte i strikt mening var ägd av staten. I stället för ägandet betonades bruket av miljön. Förutom ansvaret för det statliga lokalbruket var konstrådet fritt, genom en vidgning av uppdraget, att beställa konst i samverkan med andra huvudmän, om miljön i fråga ansågs tillräckligt ange- lägen. I dessa fall var det viktigt att inte undantränga och ersätta befintlig finansiering, utan i stället sikta på att lyfta projekten en nivå utöver vad som hade varit möjligt utan rådets delaktighet. Enligt myndighetens regleringsbrev ska statlig verksamhet priori- teras, därnäst bostadsområden, skolor och andra miljöer för barn och unga. med etablerades föreställningen om en enprocentsregel vid statlig byggnation.38 Regeringen har dock aldrig tagit ställning för den, men den har ändå fått stort genom- slag.39 Även bland kommunerna har föreställningen om enprocent- målet varit spridd. Det övergripande målet för är att konsten40 ska bli ett naturligt och framträdande inslag i samhällsmiljön. Myndig- heten har därför förutom förvärv av konst även satsat på utveckling av konstpedagogiska metoder för att skapa dialog kring konsten i offentliga miljöer41. Genom information, pedagogik och utveckling sprider kunskap om konstens betydelse för en god samhällsmiljö. har 2009 ett årligt anslag på för förvärv av konst i den gemensamma miljön samt ett för- valtningsanslag på . Vid myndigheten finns 13 an- ställda. Det finns sex projektledare anställda på 4–. att motsvarande av byggkostnaderna skulle avsättas för konstnärlig gestaltning. Se vidare , 1987, Konsten är på väg att bliva allas i Konsten är på väg att bliva allas 1937–1987. 39I och med bolagiseringen kom det att ersättas med det mer allmänna målet om god konst i offentlig miljö och kostnaden anpassas till de enskilda fallen, Statskontoret 2005:9, Nya former för Statens konstråds verksamhet, s. 24. 40dvs., samtidskonsten. förvärv gäller bara ny, ej tidigare försåld, konst. 41Myndigheten deltar t.ex. i inrättandet av ett nationellt konstpedagogiskt forum. tillsammans med Riksutställningar, , och är och . En sfär för frågor om samtid, historia och livsmiljö är inte en bidragsgivande myndighet utan beställer, i vissa fall i samarbete med andra aktörer, konstnärliga gestaltningar av konstnärer och köper in konst. Myndigheten är verksam i offentliga miljöer i hela landet, förutom hos statliga myndigheter, exempelvis i skolmiljöer, bostadsområden, trafik- miljöer eller torg. Samarbeten som berör barn- och ungdomars miljöer prioriteras. anslag fördelas och redovisas dels på statligt lokal- bruk, dels på icke statligt lokalbruk. 2007 avslutades 15 statliga konstprojekt och 17 icke statliga. Kostnaden beställd konst relate- rad till för det statliga lokalbruket var 2007 totalt ca och för icke statligt lokalbruk 16,4 miljoner kronor42. anlitar genom skissuppdrag och kontrakt för genomförande av konstprojekt ett 60-tal professio- nellt yrkesverksamma konstnärer. Omkring 100 konstkollektioner placeras ut på statliga myndigheter i och på utlandsmyndig- heterna. Genom Statens konstråds arbete har skapats en nationell konst- samling som ger en samlad bild av den svenska konsthistorien . Samlingen är en källa för kunskap och förståelse av svensk konst. var 2007 knappt 3 000 verk lagerställda och 105 000 verk utplacerade.43 Statskontoret gjorde på regeringens uppdrag en översyn av Statens konstråds verksamhet.44 Statskontoret före- slog då att skulle avvecklas. Stödet till konstnärlig gestaltning i andra miljöer kunde i stället omvandlas till ett finan- siellt bidrag riktat endast till kommuner och administreras av . Tillsynsansvaret för konsten borde kunna återföras till . Statskontoret menade ett bristen på riktlinjer lett till en geogra- fisk snedfördelning av de konstnärliga gestaltningsprojekten. Större kommuner gynnades45 och vissa kommuner kunde t.o.m. ses som mer gynnade.46 Ett av myndighetens verksamhetsmål är att förvärv av konst ska göras över hela landet. Uppgifter som visar hur detta mål uppnåtts saknas i årsredovisningen . Myndigheten uppger dock att köp gjorts över hela landet. Statskontorets undersökning visade att 42Statens konstråd, Årsredovisning 2007, s. 9–10. 44Statskontoret, 2005:9, Nya former för Statens konstråds verksamhet. 8–10. En sfär för frågor om samtid, historia och livsmiljö köptes nästan nio av tio konstverk in i de tre storstadsregionerna och i övriga landet.47 Å andra sidan finns de flesta konstnärer och gallerier i storstäder. Statskontoret pekade också på att det fanns privata alternativ på marknaden som delvis konkurrerade med, dvs. företag som fungerade som en länk mellan beställare och konstut- förare.48 Statskontoret påpekade vidare att myndigheten tenderar att ta över de konstnärliga gestaltningsprojekten på bekostnad av brukarnas inflytande.49 Med några undantag såg Statskontoret heller inget formaliserat samarbete mellan myndigheten och de regionala konstkonsulen- terna. Statskontoret menade att verksamheterna överlappade varandra framför allt när det gällde konstpedagogik.50 Statskontoret föreslog också att exempelvis Riksutställningars eller Moderna museets konstpedagogiska uppdrag i stället kunde förstärkas.51 Uppgifter ur årsredovisningen visar att Statens konst- råd reagerat på Statskontorets kritik. Myndigheten genomför t.ex. portfoliovisningar som ger konstnärer möjlighet att presentera och diskutera sin konst med Statens konstråds projektledare runt om i hela landet.52 Vid sidan av verksamhet förfogar över årliga bidragsmedel om till konstnärlig gestaltning av den gemensamma miljön.53 Det ska användas till konstinköp till folkparker, folkets hus, bygdegårdar och nykter- hetsorganisationer. Dessa fördelas utan den typ av kvalitetsbedöm- ning som gör. förfogar också över ett bidrag om 27,6 miljoner kronor54 som riktar sig till orga- nisationer inom bild- och formområdet samt verksamhetsbidrag till vissa utställare. verksamhet bygger historiskt sett på en relativt snäv tolkning av det offentliga rummet även om perspektivet vidgats.55 Gestaltningarna har ägt, och äger fortfarande, i allt väsentlig rum i miljöer och i bebyggelsemiljöer. s. 9, 11–12, 64–65, 82–83. 52Statens konstråd Årsredovisning 2007. 53År 2008, anslaget 28:15. 54År 2008, 28:18. 55prioriteringen av barn och ungas miljöer – skolgårdar och lekplatser. En sfär för frågor om samtid, historia och livsmiljö relateras till den europeiska landskapskonventionen56 som omfattar frågor som rör gestaltning av hela landskap. Jordbrukets ersätt- ningssystem, omställningen till alternativa energikällor, använd- ningen av tätortsnära mark, infrastruktursatsningar etc. är verksam- heter som påverkar landskapet och där konstnärliga perspektiv, kunskaper och kreativitet i större utsträckning än borde kunna ges ingångar. För att öka betydelsen av konstnärlig gestaltning förutsätts ny kunskap och andra arbetsmetoder . har närmat sig frågor kring villkoren för konstnärers deltagande i stora bygg- nadsprojekt och komplexa sammanhang.57 Vi menar att konstnärlig kompetens bör kunna komma till större användning i samhällsplaneringsprocesser i bred bemärkelse. Om människor både ska ha möjligheter och lust att delta i och påverka gestalt- ningen av miljön krävs bl.a. utrymme åt ett konstnärligt tilltal som går utöver de traditionella formerna med tillfälliga utställningar och permanenta konstnärliga gestaltningar. De behöver bli till moment i ett sammanhang och samtal som ska pågå. När de statliga förvaltningsbyggnaderna bolagiserats har Statens konstråds kulturpolitiska uppdrag ändrats, att via anslagsmedel svara för byggnadernas konstnärliga utsmyckning. Detsamma gäller Statens konstråds vidgade uppdrag som avser offentliga byggnader i vidare mening, eftersom bolagiseringar av kommunernas fastig- hetsinnehav skapat samma gränsdragning som inom den statliga sfären. Likväl är det fortsatt angeläget att konsten har en plats i de offentliga rummen, och helst kan få ett större utrymme. kulturutredning skrev att uppgift blir att mer koncentrerat än utveckla formerna och metoderna för konstnärlig miljögestaltning i samverkan med arkitekter och sam- hällsplanerare. En viktig uppgift är också att främja insatser inom nya tillämpningsområden.58 Vi delar denna uppfattning. har ännu inte ratificerat konventionen men Riksantikvarie- ämbetet () har på regeringens uppdrag lämnat ett förslag till hur den kan genomföras i . 57Statens konstråd, , 2000, Den stora skalan. 58SOU 1995:84, Kulturpolitikens inriktning. En sfär för frågor om samtid, historia och livsmiljö 16.2.7Arkitektur, form och design Arkitektur, form och design är utpekat som ett kulturpolitiskt ansvar. Regeringen lade 1998 fram ett handlings- program för arkitektur, design och formgivning.59 beslu- tade om sex mål för den statliga politiken på området. Arkitektur, form och design är ett brett fält som nära relaterar till många andra områden – tillverkningsindustri, bostadsbyggande, jordbruk, miljö, kommunikation och dataspelutveckling är bara några exempel på områden. Detta är ett bra exempel på när kulturpolitiken är en aspektpolitik. bildades av () genom att överlämnade samlingar till museet. är en statlig myndighet. Enligt förordning (2007:1194) med instruktion för har museet till uppgift att belysa arkitekturen, samhällsplaneringen och forskningen inom sitt verksamhetsområde samt levandegöra den byggda, anlagda och formgivna miljöns samband med samhället och samhällsplaneringen. Myndigheten ska verka för ett stärkt intresse för arkitektur, formgivning och design samt en ökad kunskap inom dessa områden. I instruktionen finns tillägget att på nationell, regional och lokal nivå ska samverka med andra berörda myndigheter och enskilda aktörer. Museets samlingar finns ordnade i ett arkiv bestående av rit- ningar, fotografier och modeller samt anknytande handlingar. Myndigheten har också ett bibliotek med 21 000 böcker och tid- skrifter och framåt om arkitekter, arkitektur, arki- tekturhistoria, bostadsbyggande, landskapsarkitektur, inredning, material, planering och teknik. Myndigheten samlar, ordnar, registrerar och vårdar material som belyser svensk byggnadskonst och samhällsutvecklingen, med tyngdpunkt . Nya donationer tas kontinuerligt emot. Myndigheten hade 2008 ett statsanslag om 33,9 miljoner kro- nor. Vid myndigheten finns ca 25 anställda. 1997/98:117, Framtidsformer – Handlingsprogram för arkitektur, formgivning och design. En sfär för frågor om samtid, historia och livsmiljö I regleringsbrevet har regeringen givit ett nytt och vidgat uppdrag till , som bl.a. innebär att museet också ska arbeta med form och design. Museet ska t.ex. främja och förmedla kunskap om hur en ökad kvalitet inom arkitektur, form och design kan bidra till samhällsutvecklingen. Ett helhets- perspektiv betonas – på frågor som rör den fysiska miljön, vad gäller byggnader, anlagda miljöer och föremål. ska samverka med myndigheter som t.ex. och andra rele- vanta offentliga aktörer på nationell, regional och lokal nivå samt söka samarbete med näringsliv och olika aktörer inom området även på privat nivå. ska lämna en rapport som anger hur myndigheten ska organisera sig för att uppfylla detta uppdrag. Rådet för arkitektur, form och design Regeringen tillsatte 1999 en särskild utredning för form och design60. I en skrivelse till 2003 gav regeringen uttryck för avsikten att inrätta ett råd för arkitektur, form och design. Regeringen menade att behovet av samordning, fördjupad analys och aktiv opinionsbildning var fortsatt stort på området. inrättade regeringen för arkitektur, form och design som en kommitté vid Kulturdepartementet.61 Rådets prioriterade teman har varit omätbar kvalitet, värdeskapande, kunskaps- och kompe- tensfrågor, offentlig upphandling, stadsutveckling, beslutsfattande och designprocessen, forskning och kunskapsbildning. Rådet lämnade på regeringens uppdrag ett förslag till en ny verksamhet – ett centrum för arkitektur, form, design och gestaltningen av den gemensamma miljön – inriktat på kunskaps- bildning och främjandearbete, i första hand mot aktörer inom ett flertal andra politikområden. Prioriterade områden föreslogs vara ett hållbart och tillgångligt samhälle, stadsutveckling och den gemensamma miljön, offentlig upphandling, näringslivsutveckling och internationell samverkan. Rådet föreslog att skulle få detta uppdrag samt att mötesplatsen för form och design förs över från Svensk 60SOU 1999:123, Mötesplats för form och design, SOU 2000:75, Statens insatser för form och design. Regeringen beslutade senare att Svensk form skulle bli denna Mötesplats och verk- samheten inleddes . 2004:24, tilläggsdirektiv 2006:65, 2007:54. En sfär för frågor om samtid, historia och livsmiljö Rådet framhöll vidare att verksamheten borde få ett nytt namn och inte längre kallas museum. Det föreslog också ett andra steg i form av en federation bestående av den nya verksamheten samt ett antal föreningar, myndigheter m.fl.63 Rådet har med utgången av 2008 fullgjort sitt uppdrag. Förslagen har behandlats av regeringen i budgetpropositionen för 2009.64 Flertalet remissinstanser var positiva till att Arki- tekturmuseet skulle få ett vidgat uppdrag. Regeringens bedömning är att arkitektur, formgivning och design har många gemensamma beröringspunkter och det finns enligt regeringen stora fördelar med ett samlat grepp på detta område. Regeringen har gett i uppdrag till att föreslå hur en sådan breddad verksamhet bör utformas. Vidare har regeringen uppdragit till museet att i samråd med andra berörda myndigheter och organisa- tioner utveckla samverkan kring dessa. Vidare ska överta det uppdrag om en mötesplats för form och design som ligger hos Föreningen samt från och med detta år tillföras de medel som är avsatta för uppdraget. Totalt räknar regeringen med att anslag förstärks med ca för sina nya uppdrag. Svensk Form65 är en ideell medlemsförening. Föreningen har i uppdrag från regeringen att främja svensk design, både nationellt och internationellt. Den har även ett regeringsuppdrag att driva mötesplatsen för form och design i , vilket alltså ska överföras till . Svensk Form arbetar för att skapa engagemang och belysa designens möjligheter. Målgrupperna är den designintresserade allmänheten och designbranschen, men även opinionsbildare och beslutsfattare inom stat, kommun, landsting och företag samt högskolor och universitet. Svensk Form omsatte 2007 , av vilka var statligt bidrag. 62Föreningen har i uppdrag från regeringen att främja svensk design, både nationellt och internationellt. Den har även ett regeringsuppdrag att driva mötesplatsen för form och design i . 63Tilläggsdirektiv 2007:54, Rådet för arkitektur, form och design, 2008, Ett centrum för arkitektur, form och gestaltningen av den gemensamma miljön. 2008/09:1, utg.omr. 17, s. 24–25. 65bildad , då under namnet . En sfär för frågor om samtid, historia och livsmiljö Form och design är ett område som ofta framhålls i strategier och planer för regional och utveckling. Hälle- fors kommun har t.ex. satsat på Formens hus, som man hoppas ska utvecklas till en ledande miljö i landet för design och formgivning där industri, utbildning och forskning möts.66 I finns Form/Design Center som startade . Det drivs av för , med kommunalt, regionalt och nationellt stöd. I Pukeberg, kommun finns Designarkivet67. Samlingarna uppgår till drygt 100 000 objekt inom olika formgivningsområden som textil, glas, mode och industridesign. Arkivet ska spegla svensk vardagskonst och genom skisser belyses formgivningsprocessen från idé till färdigt föremål. Inom området profilerar man sig även genom utbildningar – många med lång tradition och hög prestige, andra utbildningar hör samman med det nyväckta intresset för frågorna. Även är verksamt inom området. Museet har samlingar av konsthantverk, design och industridesign från 1300- talet till . Frågor om samordning inom museiområdet har utretts av utred- ningen Koordinator för museisektorn (dir. 2007:02) som arbetat parallellt med vår utredning. Vi har löpande samrått med Musei- koordinatorn i gemensamma frågor. I finns flera tusen museer av olika slag, varav strax över 200 har professionell personal (minst ett årsverke) och uppfyller ICOM:s grundkriterier.68 Dessa sysselsätter drygt 5 000 årsverken. Deras samlade intäkter var och utgifterna något högre, ca 3,8 miljarder (centrala muser , regionala museer ). Av de 216 museer som ingår i den nationella statistiken är ungefär 35 statligt helfinansierade.69 Staten 66Strategi för kommun, Antagen av kommunfullmäktige 2003 02 11, § 12, Kommu- nens hemsida. 67Bildat 1978 vid . 68En institution som genom förvärv och bevarande, forskning och dokumentation samt förmedling och undervisning främjar förståelsen av det kulturella arvet och fördjupar kunskaperna om samhällets framväxt och dess situation . Samlingarna ska vara garanterade ett framtida bestånd. 69Statens kulturråd, Kulturen i siffror 2008:4, Museer och konsthallar 2007. SOU 2009:16 En sfär för frågor om samtid, historia och livsmiljö är huvudman för tio myndigheter som driver totalt 21 museer70 och är huvudsaklig finansiär för ytterligare fyra museistiftelser.71 Närbesläktade myndigheter är Forum för levande historia och Riksutställningar. Staten bidrar till verksamheten vid ytterligare tolv institutioner.72 Slutligen ger staten, via , verksamhetsbidrag till 27 regionala museer inklusive fem kommu- nala institutioner. Dessutom finns ett tjugotal institutioner som drivs med statliga medel via andra departement, bl.a. universitets- och verksmuseer. Därutöver ger staten i projektbidrag till gruppen arbetslivsmuseer. Staten tar alltså ett omfattande ansvar för ett stort antal museer. Anslagen till museer är den post som ökat mest i kulturbudgeten . Ökningen beror främst på att nya statliga museer grundats (jfr avsnitt 6.1). Statens stöd till museiverksamhet går till absolut största delen till de statliga museerna i . Landstingens totala stöd till museer uppgår till totalt 360 miljoner. Av övriga museer i statisti- ken är flertalet kommunalt finansierade. Kommunernas samlade stöd till museer och liknande institutioner uppgår till drygt 640 miljoner. Museernas samlingar domineras generellt sett av kulturhistoria. Tillsammans förvaltar institutionerna 62 miljoner föremål, 63 miljoner fotografier och nära andra arkivalier.73 Den offentliga statistiken redovisar nära 19 miljoner besök på de 216 institutioner som lämnat underlag.74 Institutionerna tog emot 1,5 miljoner grupper från skolor och förskolor. Flera länsmuseer byggdes ut , och de tre största stadsmuseerna ges statligt stöd som regionala institutioner. 70Arkitekturmuseum, Livrustkammaren med och stiftelsen , , med , Natur- historiska , , , Statens maritima museer, Statens museer för världskultur samt Statens musiksamlingar (Musik- museet). 71Arbetets museum, , och . 72Bildmuseet, , , , , Stiftelsen och , Stiftelsen , i , , Svensk Form, samt . 73Statens kulturråd, Kulturen i siffror 2007:6, Museer och konsthallar 2006. Krav, minst ett årsverke av yrkesutbildad personal., Centrala museer och regionala . 74Statens kulturråd, Kulturen i siffror 2008:4, Museer och konsthallar 2007. En sfär för frågor om samtid, historia och livsmiljö har inte, som t.ex. och , en nationell museilag. I finns inte heller såsom t.ex. i och , någon central myndighet med ansvar för att verkställa och följa upp museipolitiken. Trots statens förhållandevis stora ekonomiska insatser är den strategiska styrningen och samordningen av museisektorn begränsad. Medvetenheten om de gemensamma problemen är dock spridd, vilket bl.a. ledde till inrättandet av en koordinator för musei- sektorn. Vi har sett att museikoordinatorn under sin utredningstid kunnat samla representanter för sektorn i arbetsgrupper som nått konstruktiva förslag till lösningar på bl.a. magasins-, databas- och forskningsfrågor. 16.2.9En funktion för museikoordinering Inom museiområdet finns inte någon central myndighet med övergripande ansvar för fältet som sådant. Förslag i denna riktning har genom decennierna återkommit i ett flertal statliga utredningar, men har av olika skäl aldrig genomförts.75 I stället har staten prövat andra, på olika sätt decentraliserade, modeller för stöd och styrning av museisektorn. De grundläggande förvaltningssystemen för museerna är i princip oförändrade sedan Statens kulturråds tillkomst i mitten på 1970-talet.76 Här ska också nämnas de s.k. ansvarsmuseerna som efter en utredning gavs regeringens särskilda uppdrag att lösa samordnings- och koordineringsfrågorna i museisektorn.77 Reformens effekter har dock ifrågasatts, bl.a. i utredningen och bildning som föreslog en avveckling av begreppet.78 fick i regleringsbrev i uppdrag att utvärdera ansvarsmuseirollen och har lämnat en rapport till 75Det första förslaget om att skapa ett sådant centralt museiverk presenterades av utredning av överintendentsämbetet och fornminnesvården. Betänkande med förslag till lag angående kulturminnesvård samt organisation av kulturminnesvården (SOU 1922:11–12). 76Därefter har inom den statliga kretsen Statens museer för världskultur och Forum för levande historia nybildats, och skiljts från . De Försvarshistoriska museerna har förts över från Försvarsdepartementet. Arbetets museum har tillkommit, först med stöd via 28:30 men med finansiering som andra stora stiftelser via 28:28. 77Folkens museum – (Statens museer för världskultur), Historiska