sou · GYB312 · 2010-02-23 00:00:00 — I produktionskostnader ingår t.ex. gager, hotell, teknik och marknadsföring. I de enskilda projekten tillkommer också de resurser som avsatts av andra parter i projektet (de redovisas inte av Rikskonserter). Bland samarbetsprojekten kan följande större projekt särskilt nämnas inom respektive genre. Den kostnad som anges avser Rikskonserters rörliga produktionskostnader. Bland projekt riktade till barn och unga kan Musik Direkt särskilt framhållas, ett 20-årigt samarbete mellan länsmusiken och Rikskonserter. Det är största musiktävling för ungdomar mellan . anordnas regionala tävlingar med distriktsfinaler och en riksfinal. Mer än 5 000 unga musikanter deltog 2008. Evenemanget ger möjlighet för musicerande ungdomar att träffas, utbyta erfarenheter och få inspiration. Till Musik Direkt avsattes 2008 ca . Rikskonserters insats består bl.a. i att vara en sammanhållande länk mellan de regionala arrangörerna, att vara sammankallande till nationella möten, att delta i det internationella samarbetet samt att tillsammans med en alternerande ledningsgrupp delta i planering, genomförande och utvärdering av Musik Direkts riksfestival. Till detta kommer arbete med informationsmaterial och hemsida. Inom folk- och världsmusikområdet har projektet drivits . Det görs i samarbete med bl.a. Folkmusikens Hus, , Musik i , , , , i och nio särskilt utvalda länder. För projektet avsatte Rikskonserter ca 2008 som användes till projektledning, marknadsföring och programmaterial. Ett exempel på hur Rikskonserter kan stödja festivaler är samarbetet kring i och 2010. I samarbete med beslutades att Rikskonserter skulle ta alla kostnader för ett visst antal produktioner under festivalen 2008. Inför festivalen 2010 har Rikskonserter reserverat i sin budget för att kunna gå in och ta motsvarande kostnader. Den konstnärliga ledningen för har dock inflytande över urvalet. Inom kammarmusiken anordnas bl.a. tävlingen i samarbete med Kungl. Till projektet avsatte Rikskonserter 2008 ca . Rikskonserter står dessutom för administrationen av tävlingen, bl.a. med en producent samt marknadsföring, information och mediearbete. Inom området jazz och improvisationsmusik har Rikskonserter drivit Swedish Jazz Celebration i samarbete med och /Svensk Musik. Till projektet avsatte Rikskonserter 2008 ca . De tre samarbetsparterna är likvärdiga och delar på planering, kostnader och produktion. Inom området nutida konstmusik har Rikskonserter varit med och producerat New Music i samarbete med bl.a. , och . Totalt avsattes för ändamålet ca . Inom körområdet har Rikskonserter medverkat i arbetet med i samarbete med bl.a. Musik i Syd, och , Carpe Vitam, Körsam, Föreningen och Orphei Drängar. För ändamålet avsattes . Ytterligare exempel på projekt är Årets Kör. Totalt ca användes för det ändamålet 2008. De nämnda samarbetsprojekten är några av de större projekt som Rikskonserter engagerat sig i. Att enbart se till dessa ger dock inte en rättvisande bild av verksamheten, då en stor andel totalt sett utgörs av mindre projekt där Rikskonserter står för mindre stöd. Området är av naturliga skäl svårt att sammanfatta men det kan röra sig om allt från till ett barn- och ungdomsproducentmöte tillsammans med länsmusiken, till till ! Rikskonserter har sett det som viktigt att löpande kunna gå in med mindre summor för att stödja olika verksamheter på kort varsel och man avsätter därför en summa till detta. Ytterligare ett samarbetsprojekt som är värt att nämna är Konsertguiden (). Det är ett elektroniskt konsertkalendarium för hela landet där man på Internet, för olika genrer och i olika regioner, kan se vilka evenemang som står till buds en viss dag. hade Konsertguiden 69 995 sökningar. Vissa andra Internetsidor hämtar också kalendarier från Konsertguiden. Dessutom har enkäter genomförts med hjälp av konsertguiden åt riksorganisationer på musikområdet. Till Konsertguiden avsattes 2008 ca i personalkostnader och i data/IT-drift. Enligt uppdraget ska Rikskonserter ge det fria musiklivet bättre arbetsförutsättningar genom kunskapsutveckling i samverkan med musiklivets organisationer. Kunskapsutveckling redovisas av Rikskonserter under verksamhetsgrenen samarbete med svenskt musikliv. I Rikskonserters interna strategier från senare år har det lyfts fram att stiftelsen i större omfattning ska arbeta med kunskapsuppbyggnad som stöd för de olika delarna av musiklivet med särskild inriktning på utvecklingsfrågor. Rikskonserter menar t.ex. att det i uppdraget ingår att hålla kontakt med forskning nationellt och internationellt. Särskilt fokus ligger på lärarutbildningar och konstnärliga högskolor. Syftet är att i nästa steg sprida kunskap om forskning hos nya målgrupper. Det sker genom mediering av forskningsresultat, nätverksbyggande och uppsökande verksamhet. Ett annat fokusområde är estetiska läroprocesser. Många kommuner verkar för att stärka skolans arbete med de estetiska språken och de estetiska ämnenas plats och betydelse i skolans vardag. I det sammanhanget verkar Rikskonserter för att stärka de estetiska läroprocesserna. 200 seminarier, föreläsningar och 32 stycken motsvarande evenemang i utlandet. var siffrorna 82 respektive 14. Några exempel på större satsningar inom detta område kan nämnas. Genom satsningen Tonspråk har Rikskonserter ökat sitt samspel med skolan. –2008 inleddes arbetet med att bilda nätverk i sex regioner mellan skolan och kultursektorn. Tonspråk drivs tillsammans med /Svensk Musik. Genom att vara en fortbildningssatsning för lärare från förskola till högskola är syftet att stärka musikens och kulturens plats i skolan. Det har också varit betydelsefullt att skapa en brygga mellan de regionala kulturinstitutionerna och kommunernas kultursatsningar. Fem regioner genomförde Tonspråkskonferenser . I Tonspråk samverkar Rikskonserter även med Utbildningsradion i bok- och tv-produktioner. Till Tonspråk avsattes 2008 ca vilket har fördubblats 2010. genomförde Rikskonserter en rikskonferens, Musikmötet på 11, i samarbete med bl.a. länsmusikorganisationer, ideella musikorganisationer och andra. Till evenemanget avsattes 2008 ca . Rikskonserter samlade också landets lärosäten i samband med remissförfarandet kring den nya lärarutbildningen. Fokus vid mötet var det estetiska områdets plats i lärarutbildningen. Enligt uppdraget för Rikskonserter är målet för stiftelsen bl.a. att främja intresset i utlandet för svensk musik och svenska artister. Den internationella verksamheten handlar både om att lansera svensk musik och svenska musiker i utlandet och att ge den svenska publiken möjlighet att uppleva musiker och orkestrar från andra länder. Rikskonserter redovisar inte den internationella verksamheten separat, utan verksamheten ingår i alla verksamhetsgrenar. Den internationella verksamheten innefattar både samarbetsprojekt och egen konsertproduktion. Lansering av svenska artister samt svensk musik är ofta syftet med de konsertproduktioner Rikskonserter genomför i utlandet. För att främja svensk musik i utlandet arrangeras även bl.a. svenska showcases och liknande på festivaler och mässor som South by South West i i eller folk- och världsmusik- mässan , nu senast i . Detta har bl.a. skett inom ramen för den samverkan med Export Music som regeringen anslog särskilda medel för . Rikskonserter har också i olika sammanhang fått tillkommande finansiering för utlandsprojekt av och . Som exempel på internationell verksamhet kan nämnas att Rikskonserter genomförde ett omfattande projekt med svensk musik i sex länder i det . Projektet links genomfördes i samarbete med Sida och länderna Bosnien och , , , , och . Flera svenska ensembler och solister gästspelade i dessa länder, och artister från länderna spelade på motsvarande vis i . Med start har särskilt fokus riktats mot . Spridning av utländsk musik i kan exemplifieras med att Rikskonserter turnerat Oslo-filharmonikerna, LArpeggiata, Trio Joubran, och . Enligt uppdraget ska Rikskonserter stödja tonsättare och frilansartister genom att beställa, leverera och framföra beställda kompositioner. Kompositionsbeställningar utgör ett stöd till svenska tonsättare/kompositörer som möjliggör nyskriven musik. Avsikten är även att denna musik ska framföras i Rikskonserters produktioner. På så vis kommer den nyskrivna musiken inte bara att uruppföras utan att spelas vid fler tillfällen än så. Totalt 25 kompositionsbeställningar gjordes till lika många tonsättare . En särskild referensgrupp med tre utifrån medverkande experter deltar i beställningsbesluten. Totalt använde Rikskonserter för denna verksamhet . Åren 2005–2007 gjorde Rikskonserter kompositionsbeställningar för , respektive . gjordes inga kompositionsbeställningar till följd av beslut att minska Rikskonserters anslag med . Dock arvoderades 2009 slutlevererade kompositioner med . Verksamheten redovisas av Rikskonserter som en del av verksamhetsgrenen svensk och internationell konsertproduktion. startades inom Rikskonserter 1964 under namnet Norr. I det särskilda regeringsbeslutet med uppdrag för Rikskonserter anges att målet för är att stödja genrer som är svagt företrädda inom den kommersiella utgivningen. Inklusive over head använde Rikskonserter för ändamålet 2008. Verksamheten hade också egna intäkter på ca . Produktionen inom ramen för består dels av nyproduktion, dels av utgivning av eget arkivmaterial liksom samarbete med andra institutioner såsom , Svenskt visarkiv och . har givit ut ett tjugotal produktioner med till största delen svenska artister och med stark betoning på svensk musik. Utbudet omfattar såväl ny musik som historiska återutgivningar, konstmusik, jazz och folk- och världsmusik. Caprice samarbetar med delar av musiklivet om bland andra den årliga Jazz i Sverige-artistens debutalbum. /Svensk Musik är en annan samarbetspartner liksom Sida där samarbetet gäller folkmusikproduktioner från hela världen. Rikskonserter/Caprice har arbetat särskilt med integrerad produktion med både konsertturnéer och fonogramproduktion i lanseringssyfte för en viss artist. Bolagets s.k. backkatalog med tidigare inspelningar innehåller drygt 800 artiklar. Hälften av dessa är även digitaliserade. I verksamheten vid Caprice ingår att bevaka artisternas rättigheter, dvs. att administrera de ersättningar som dessa ska ha vid försäljning av det inspelade materialet. försäljning ökade 2008 med jämfört med . Av detta ökade ersättningar för speltid i etermedier med och för digital distribution . Ett samarbete med Music Library resulterade i 105 783 nedladdningar av Caprice-inspelningar jämfört med 52 433 för , alltså mer än en fördubbling. 4.3.3Elektroakustisk Musik i (EMS) Elektroakustisk Musik i (EMS) är en avdelning inom Rikskonserter. EMS är ett centrum för produktion av elektroakustisk musik men också ett nav för besläktade konstformer som exempelvis text-ljudkonst. Enligt Rikskonserters uppdrag är stiftelsens övergripande mål vad gäller elektroakustisk musik att behålla EMS nationella roll inom den elektroakustiska musiken genom att i oförändrad omfattning upplåta studior åt professionella tonsättare för produktion och utvecklingsarbete samt för att bedriva utbildningsverksamhet. Enligt Rikskonserters verksamhetsberättelse avsattes för ändamålet. I summan ingår i overheadkostnader. Ytterligare användes för samarbetsprojekt mellan EMS och andra samarbetsparter, men de redovisas tillsammans med Rikskonserters övriga samarbetsprojekt. I samband med att Rikskonserter fick minskade statliga anslag 2009 upphörde stödet till kompositionsbeställningar. Detta fick även negativa konsekvenser för EMS som arbetar med sådan verksamhet. EMS har fem studior på 61. Ordinarie personal består av tre tjänster inklusive studiochef. Verksamheten riktar sig till tonsättare och andra konstnärer som arbetar med elektroniskt ljud. EMS är öppet också för utländska konstnärer. söker sig utövare till EMS även från andra konstområden än musiken, t.ex. från och . EMS har ett särskilt fortbildningsansvar riktat mot yrkesverksamma tonsättare och driver egen utbildning från nybörjarnivå upp till professionell nivå. EMS-utbildningen skulle med modern terminologi kunna kallas för en ljudkonstutbildning eftersom det är en musikutbildning som inte nödvändigtvis arbetar med notskrift, traditionellt tonalt gehör och andra musikrelaterade färdigheter. EMS samarbetar på olika sätt med konstnärliga utbildningar på högskolenivå. Under alla år har EMS haft en orientering mot en internationell miljö och framförallt haft ett stort inflöde av utländska gästtonsättare. har ett långsiktigt arbete bedrivits för att återetablera EMS på den internationella arenan. Tack vare ett särskilt projekt med stöd från Framtidens kultur har antalet besökande utländska gästtonsättare, musiker och forskare nu ökat till mer än 30 , att jämföra med någon enstaka av . EMS diskuterar också med /Iaspis för att vidga möjligheten till samordning och samarbeten. Målet är att den internationella verksamheten på ett naturligt sätt ska genomsyra all verksamhet hos EMS. Från EMS sida menar man att det är av stor vikt att man inom ramen för anslaget kan arbeta med olika instrument i syfte att främja den konstnärliga utvecklingen av området och verka för att placera det svenska musiklivet i ett internationellt sammanhang. Detta kan inkludera en vid palett av åtgärder t.ex. samarbete med arrangörer, fonogramproducenter, fria grupper, utbildningsinstitutioner, radiostationer och enskilda konstnärer både i och i utlandet. drev EMS med stöd från ett s.k. Accessprojekt i syfte att digitalisera och tillgängliggöra studions arkiv. Vid utgången av 2009 är omkring en fjärdedel av arkiven digitaliserade. EMS har ett samarbetsavtal med Kungl. (KB) beträffande slutförvaring av originalband, framtidssäkring av arkiven samt tillgängliggörande för forskning. EMS digitaliseringsprojekt är ett pilotprojekt inom KB, eftersom det är första gången KB arbetar med migrering och lagring av högupplöst musikmaterial. För ändamålet har EMS byggt upp en ny databas för arkiven som är anpassad till internationell biblioteksstandard med en automatiserad exportfunktion gentemot KB. EMS har också överfört pappersarkiv och historiska inventarier till Musik- och Teaterbiblioteket respektive Musik- och . saknas resurser för att arbeta med digitalisering av historiskt material. arbetar EMS i viss utsträckning med digitalisering i syfte att upprätthålla kompetensen hos för ändamålet utbildad personal. EMS grundades som en enhet inom . Underförstått var att verksamheten i studion inte skulle handla om att producera radioprogram för sändning utan vara en självständig konstnärlig produktionsenhet. Efter musikchefen död kom denna inriktning att ifrågasättas internt hos och 1970 omvandlades EMS till en självständig stiftelse med Kungl. Musikaliska som huvudman. EMS hade ett tiotal anställda och räknades som en av världens mest kraftfulla studior för produktion av datormusik. skapades konst- och musikhistoria i den så kallade Klangverkstaden med analoga redskap. I stiftelsens styrelse medverkade förutom Kungl. Musikaliska och också representanter för tonsättarna. 1995 upplöstes i stället inlemmas som en avdelning under Stiftelsen . För att garantera tonsättarna ett fortsatt inflytande över verksamheten bildades då en styrgrupp, den så kallade Stiftargruppen för EMS och ett styrdokument, det så kallade EMS-dokumentet, togs fram. förnyades styrdokumentet genom en överenskommelse undertecknad av Rikskonserter, Kungl. Radio, Föreningen (Fst), i (SEAMS) och Verksamma vid EMS (VEMS). EMS-dokumentet beskriver vilken verksamhet som ska bedrivas vid EMS och hur stiftarna ska utöva inflytande. Stiftargruppen ska tillfrågas vid tillsättning av studiochef och utser tillsammans med studiochefen ett EMS-råd som i samverkan med studiochefen planerar verksamheten. består av fyra professionella tonsättare och tillsätts i taget, dock maximalt . 4.3.4Nybrokajen 11 och Stallet Rikskonserter hyr konsert- och kontorshuset vid 11 och 13. övertogs ägandet av fastigheten av från . I fastigheten ingår även Stallet som disponeras av . Verksamheten i dessa lokaler redovisas nedan, med undantag för 13 som är rena kontorslokaler. Enligt Rikskonserters uppdrag ska 11 stå till musiklivets förfogande. Rikskonserters hyra för 11 är . Musikaliska Stora som finns i huset på 11 har drygt 600 publikplatser. används i första hand som offentlig konsertlokal med produktioner av externa parter men också för Rikskonserters egen verksamhet. Ensembler som engageras av Rikskonserter, har t.ex. kunnat starta turnéer här för att få möjlighet att exponera sig för huvudstadspressen. Konsertsalen är äldsta konserthus invigt 1878. Lokalen är med sin akustik lämpad t.ex. för klassisk musik såsom orkester- och kammarmusik, kör- och solosång. Förutom offentliga konserter görs inspelningar för radio och fonogram i lokalen. Den nyttjas även som konferenslokal för musiklivets olika behov samt för allmänna konferenser då den hyrs ut på kommersiella villkor. Musikaliska har tillgång till lokalerna på 11 och särskilt den stora konsertsalen, som alltså fortfarande kallas Musikaliska Stora sal. Villkoren reglerades i ett avtal mellan Rikskonserter och Musikaliska i samband med att bidrog till att delfinansiera en ombyggnad av 1997. I avtalet regleras bl.a. att för egna arrangemang – ej uthyrning – utan kostnad kan disponera sammantaget . Det sägs även att hyresfritt får disponera vissa andra mindre lokaler. Avtalet gäller så länge parterna gemensamt är hyresgäster i kvarteret 14. I fastigheten 11 är även sju nationella organisationer inom musiklivet hyresgäster hos Rikskonserter, nämligen , , , , , och . Dessutom är hyresgäster vid 11. anordnades på 11 totalt 160 konserter varav 40 med artister helt eller delvis baserade utanför . Totalt 154 av dessa konserter producerades av annan än Rikskonserter. Det hölls också 87 konferenser eller seminarier (varav 49 inom musiklivet) och dessutom ett stort antal sammanträden, 347 stycken (varav 342 med aktörer från musiklivet). Det gjordes 64 inspelningar i huset med 13 olika producenter och sammantaget 94 repetitioner och provspelningar genomfördes. Sammanlagt bokades lokalerna vid ca 1 030 tillfällen . Av allt detta stod Kungl. Musikaliska för totalt 122 evenemang inkluderande den mindre Rosenberg-salen. Antalet besökare på 11 var totalt cirka 52 000. Av dessa var cirka 37 000 personer konsertbesökare. har ett samarbete med Länsmusiken i inletts på 11. Samarbetet innebär att fyra nya konsertserier har startats med Länsmusiken som nav och med profilering av tidig musik, familjekonserter, kammarmusik och symfonisk blåsmusik. I den angränsande fastigheten 13 har med Länsmusiken i flyttat in med sin administration. Det har inneburit en närmare koppling mellan deras konsertverksamhet och på 11. Stallet är ytterligare en offentlig lokal som Rikskonserter hyr i anslutning till . Enligt Rikskonserters uppdrag ska Stallet vara en arena för folk- och världsmusik. Det sägs också att Stallet som scen för folk- och världsmusik drivs av (RFoD). Stallet hade 2009 ca i intäkter. Den statliga andelen av finansieringen var ca . Av detta var ca verksamhetsbidrag till RFoD som arrangör, ca verksamhetsbidrag från Rikskonserter och resterande del arbetsmarknadspolitiska stöd till vissa anställda. bidrog med och med . Därtill hade verksamheten egna intäkter på ca . har Rikskonserter alltså avsatt ca för verksamheten vid Stallet. Till detta kommer att Rikskonserter stått för hyran och direkt lokalrelaterade kostnader på ca . Totalt ger detta ett bidrag från Rikskonserter på . Rikskonserter har dock indirekt bidragit till Stallets verksamhet med mer resurser än så, främst genom att hjälpa till med annonsering och marknadsföring samt genom att stå för sådant som försäkring, bevakning och lokalvård. Dessutom har man t.ex. haft gemensamt biljettsystem. Företrädare för Stallet uppskattar själva det totala värdet av Rikskonserters bidrag och insatser till totalt. Stallet som scen för folk- och världsmusik öppnades och programverksamheten drivs alltså av RFoD. RFoD som riksförbund har runt 15 000 medlemmar och arbetar för att stärka, främja, utveckla och sprida folkmusik, världsmusik och folkdans. Konstnärlig ledning och administration för Stallet motsvarar två heltidstjänster varav Rikskonserter finansierat en halv. Därtill har konsertvärd, ljudtekniker och kassaansvarig avlönats av RFoD vid varje evenemang, som i övrigt bemannats av 1–3 volontärer. Flera av RFoD:s anställda arbetar också delar av sin tid för Stallet. Stallet är en plattform för svenska folk- och världsmusiker/dansare samt en scen för utveckling inom denna genre och angränsade musikformer i . Konserter hålls inom t.ex. nordisk folkmusik, flamenco, klezmer, persisk musik, irländsk folkmusik, brasilianska musikformer eller amerikansk rootsmusik. För att främja genreutveckling hålls också kurser, workshops och seminarier med både professionella och amatörer på Stallet. Stallet genomförde 2008 totalt 103 musikevenemang (jämfört med 2007). 27 evenemang presenterade artister med invandrar- eller minoritetsbakgrund. I genomsnitt var antalet besökare 86 personer (89 personer ). Publikkapaciteten varierar mellan 90 och 150 personer beroende på typ av evenemang. Nordisk tradition hade liksom tidigare en stor del i utbudet. Även sambandet mellan musik och dans var viktigt i många av evenemangen. Enligt förordningen (2007:1196 ändrad t.o.m. 2009:1591) med instruktion för Statens musiksamlingar har myndigheten till uppgift att dokumentera, samla in, vårda, bevara, beskriva och hålla levande teaterns, dansens och musikens kulturarv och därigenom främja intresset, vetenskapen och den långsiktiga kunskapsuppbyggnaden när det gäller dessa konstarter. Myndigheten ska hålla dokumentation och samlingar tillgängliga för undervisning, forskning och annat studium, bl.a. genom utlåning, programverksamhet, utställningar, publikationer och fonogram. Vid myndigheten bedrivs arkiv-, biblioteks- och museiverksamhet samt verksamheten som rör Svenskt visarkiv. Statens musiksamlingar bildades och bestod då av , , Svenskt musikhistoriskt arkiv samt ett gemensamt kansli, alla med sin verksamhet placerad i . Vid en omorganisation 1993 införlivades Svenskt musikhistoriskt arkiv i . I samband med flytt från 11 och 13 till Bonnierhuset på bytte namn till Statens musikbibliotek. 1999 övergick Svenskt visarkiv från myndigheten till Statens musiksamlingar. ingår även verksamheterna och samlingarna vid (tidigare en del av Stiftelsen ) och . Myndigheten omorganiserades därmed i en museienhet kallad Musik- och , en biblioteks- och arkivenhet benämnd Musik- och Teaterbiblioteket samt Svenskt visarkiv. beräknas även Arkivet för folklig dans donera sina samlingar till myndigheten. Med anledning av det utökade uppdraget kommer ett antal omflyttningar att genomföras av de i myndigheten ingående samlingarna och verksamheterna. Utställningsverksamheten sker på i Kronobageriet, det hus där haft sina lokaler. Musik- och Teaterbiblioteket samt kommer att ha gemensam expedition på . Där kommer främst de utlåningsbara böckerna och musikalierna att finnas men även en del frekvent använt raritetsmaterial. Arkivhandlingar och materialsamlingar som ljudband och foto flyttas till i , där haft sina lokaler. Marionettfigurerna samt delar av teatersamlingarna, som kulisser och scenmodeller, kommer att flyttas till Svensk museitjänsts stora depå i där redan stora delar av musikinstrumentsamlingen finns. Myndighetens ledning och administration Myndighetens ledning och administration finns på . Myndigheten, som är ett enrådighetsverk, leds av en myndighetschef som benämns direktör. Myndigheten har varken styrelse eller insynsråd. Under direktören finns en administrativ samordnare, stabsenheter för ekonomi/personal och IT samt ansvariga för t.ex. verksarkiv och diarium. Vidare disponerar myndighetschefen en direktion bestående av enhetscheferna, ekonomichefen, , administrativa samordnaren samt chefen för teatersamlingen.