sou · GYB362 · 2010-09-30 00:00:00 — Hur och i vilken utsträckning en övergång till avgiftsfinansiering kan ske ska redo- visas i utredarens slutredovisning. Utredaren ska lämna förslag till de författningsändringar och reglering i övrigt som krävs för avgiftsfinansiering av verksamheten. Nämndens tjänster åt andra myndigheter Utredaren ska analysera vilka tjänster nämnden ska tillhandahålla andra myndigheter. Verksamhetsplanen ska ange vilka tjänster som nämnden ska tillhandahålla myndigheter och kommuner, om tjänsterna ska upphandlas på marknaden samt en tidsplan för när dessa tjänster kan tillhandahållas. Utredaren bör i första hand överväga om ansvaret för eventuella upphandlingar bör överlåtas till Kammarkollegiets inköpssamord- ningsverksamhet i syfte att åstadkomma samordnade avtal för statliga myndigheter och kommuner. I detta sammanhang bör regeringens ovannämnda beslut av beaktas (dnr Fi2010/2733). Förberedelser för nämndens verksamhet Utredaren ska förbereda nämndens verksamhet genom att påbörja arbetet med underlag för de krav som ska vara gemensamma för de statliga myndigheternas användning av elektronisk identifiering och signering. Utredaren ska analysera i vilken mån sådana krav bör fastställas i föreskrifter. I uppdraget ingår att analysera hur förvaltningens behov av metoder och tjänster för elektronisk identifiering och signering kan tillgodoses utan att onödiga investeringar görs i infrastruktur. Om utredaren bedömer att det finns behov av att upphandla tjänster och produkter för samordningsfunktionens verksamhet i de delar som omfattar tillhandahållande av tjänster till andra myndigheter, ska utredaren påbörja arbetet med att ta fram specifi- kationer och underlag för sådana upphandlingar. Utredaren ska också finna former för hur utvärdering av tekniska lösningar och val av leverantörer ska ske i samband med upphandling. Nämndens samverkan med andra aktörer Utredaren ska bedöma vilket behov det finns av samverkan mellan nämnden och övriga statliga myndigheter, kommuner samt näringslivet och dess organisationer. Utredaren ska finna former för sådan samverkan. Utredaren ska analysera hur myndigheten på ett ändamålsenligt sätt ska delta i internationellt samarbete. Såväl i E-delegationens ovan nämnda delbetänkande som i några remissyttranden framhålls vikten av att integritetsfrågorna hanteras på ett ansvarsfullt sätt. Samordningsfunktionen kan, såsom fram- hålls i betänkandet, styra hanteringen av elektronisk identifiering och signering så att integriteten skyddas på ett ändamålsenligt sätt. Felaktigt utformat skulle ett system för samordning av elektronisk identifiering och signering kunna leda till risker för den personliga integriteten, t.ex. om uppgifter om en enskilds alla kontakter med myndigheterna skulle samlas på samma ställe, eller om överflödig information om t.ex. innehållet i kommunikationer skulle behand- las av andra än berörda myndigheter. Det är viktigt att nämndens verksamhet utformas på ett sådant sätt att onödig behandling av personuppgifter och andra integritetsrisker undviks. Utredaren ska därför särskilt uppmärksamma att nämndens verksamhet organiseras på ett sådant sätt att den nödvändiga behandlingen av personuppgifter minimeras och de registrerade på ett effektivt sätt kan utöva sina rättigheter. Utgångspunkten ska vara att personuppgiftslagens (1998:204) bestämmelser ska gälla. Utredaren ska dock överväga om det krävs särskild reglering av nämndens hantering av personuppgifter, t.ex. sekretessreglering eller reglering i en registerförfattning. Uppdragets genomförande och tidsplan Uppdraget ska genomföras i samråd med Arbetsförmedlingen, , , , , , , Kammar- kollegiet, , , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, Pensions- myndigheten, , , Rikspolis- styrelsen, , , Transportstyrelsen, Tull- verket, E-delegationen (Fi 2009:01) samt Kommuner och Landsting (SKL). Vidare ska utredaren samråda med andra statliga myndigheter, kommuner, organisationer och med näringslivets aktörer i den utsträckning som behövs. Myndigheterna ska efter samråd med utredaren lämna utredaren det underlag som utredaren och myndigheten bedömer behövs för att genomföra uppdraget. Utredaren ska lämna förslag till instruktion för nämnden samt förslag till andra författningsänd- ringar som krävs för att myndigheten ska kunna inleda sin verksamhet . ska utredaren lämna förslag till verksamhetsmål och verksamhetsplan –2013. Det står utredaren fritt att lämna även andra förslag som behövs för nämndens verksamhet. Uppdraget ska slutredovisas . Enkät om e-förvaltningsarbetet inom myndigheter och departement E-delegationen har för att få en samlad bild av e-förvaltningen distribuerat en enkät ställd till samtliga statliga myndigheter. Frågorna har handlat om behovsfångst, sociala medier, internationella projekt och IT-standardisering. Resultatet är i korthet följande: En viktig förutsättning för e-förvaltning är att den utgår från användarnas behov. av alla myndigheter uppger att de har e-tjänster. En fjärdedel av dessa har inte genom- fört en behovsinventering vid utvecklingen av e-tjänster. Av dessa är det en femtedel som anser att man har skaffat sig kunskap om målgruppen . Andra skäl är tidsbrist, brist på resurser och att behovsfångst inte är prioriterat. Nästan samtliga myndig- heter uppger att de ser fördelar med att göra en inventering av målgruppernas behov. Men många ser också nackdelar som att behov som identifieras inte alltid är representativt för en större grupp, tenderar att få ett alltför kortsiktigt perspektiv och att det även är viktigt att klargöra hur myndighetens verksamhet kan förbättras och effektiviseras med e-tjänster. Enligt delegationens enkät uppger av svenska myndigheter att de använder sig av sociala medier. Facebook, Twitter, YouTube och bloggar är de vanligaste sociala medierna myndigheterna använder. av myndigheterna uppger att de har en policy för hanteringen av sociala medier. av myndigheterna uppger att de deltar i tillsammans 57 internationella grupper och e-förvaltningsprojekt. Syftet är i de flesta fall kunskaps- och informationsutbyte eller har ett syfte att utveckla en e-tjänst. De flesta grupperna och projekten är inriktade mot förvaltningen. 35 myndigheter deltar i olika IT-standardiseringsaktiviteter. Myndigheterna deltar framförallt i de formella standardiserings- organens arbeten via bl.a. ISO, , SIS, IETF och OASIS. Det finns också en del annat samarbete på nationell och internationell nivå, t.ex. inom upphandling, tullväsendet och trafik. Endast en liten del av tillfrågade myndigheter har infört eller ska införa IPv6 och DNSSEC . Konsekvenserna kan bli kostsamma för myndigheterna. Enkäten om myndigheters arbete med e-förvaltning har ställts till 259 statliga myndigheter under regeringen och departement och skickades ut . Utskicket skedde i form av en webbenkät. Den skickades till registrator för vidare distribution till en person med övergripande kunskap om organisationens arbete med e-förvaltning. () har genomfört utskick, samt insamling och sammanställning av enkätdata. SCB:s myndighetsregister har använts för utskicket. 196 svar hade inkommit när enkäten stängdes . Det ger en svarsfrekvens på . Bortfallsanalys har i skrivande stund ännu inte gjorts. Delegationen kommer att mer i detalj bearbeta och analysera resultaten av enkäterna och avser att återkomma med förslag på åtgärder och aktiviteter. Del A Internationellt e-förvaltningsarbete Fråga 2 Deltar ni i en internationell grupp/projekt som har till huvudsaklig uppgift att utveckla e-förvaltningen? Av de 196 myndigheter som besvarade enkäten angav 19 myndig- heter att de tillsammans deltar i 57 internationella grupper och projekt avseende e-förvaltning. De flesta grupperna och projekten har lång löptid och i många fall pågått . Har gruppen/projektet sin utgångspunkt i: EU /ESS /EFTA Bi- eller multilateralt samarbete Cirka hälften av grupperna/projekten har sin utgångspunkt i EU, ESS eller EFTA. De övriga drivs inom en mellanstatlig organisation eller är baserade på bi- eller multilateralt samarbete. Vad är gruppens/projektets huvudsakliga syfte? Genomföra rättsakt/ handlingsplan På grund av att de svarande kan ange flera olika svarsalternativ överstiger procentsumman 100. Fråga 7 Sammanfattande kommentar Syftet med gruppen eller projektet är i de flesta fall kunskaps- och informationsutbyte eller har ett syfte att utveckla en e-tjänst. Övriga kategorier är policy och strategiarbete, pilotverksamhet, effektivisering av administration m.m. Under rubriken annat så nämns finansiell reglering, service till företag och privatpersoner samt att skapa infrastrukturella förutsättningar för informations- utbyte. En grupp eller ett projekt kan ha flera syften. Vilken är gruppens/projektets målgrupp? Förvaltning (EU/central/ regional/lokal) På grund av att de svarande kan ange flera olika svarsalternativ överstiger procentsumman 100. Den målgrupp som är mest i fokus för grupperna och projekten är offentlig förvaltning (EU/central/regional/lokal). 44 av de 57 grupperna/projekten har denna målgrupp. Därefter kommer näringsliv, som berörs av 33 grupper eller projekt. Privatpersoner är i fokus för 18 grupper eller projekt. Grupper eller projekt där målgruppen är området finansiell tillsyn, intern verksamhet och universitetsväsendet utgör en handfull för respektive område. En grupp eller ett projekt kan ha flera målgrupper. Vilket e-förvaltningsområde berörs i huvudsakligen av gruppens/projektets arbete? På grund av att de svarande kan ange flera olika svarsalternativ överstiger procentsumman 100. De områden som berörs av gruppernas/projektens arbete har en ganska jämn fördelning över de olika förvaltningsområdena. E-demokrati hanteras i fyra fall, e-hälsa i sex fall, e-integration, e-legitimering/e-underskrift, e-säkerhet, e-upphandling m.m. i cirka 10 fall vardera. Intern administration berörs i 18 fall. Andra förvaltningsområden berörs också, t.ex. trafik, informationsutbyte GIS m.m. Fråga 10 Bidrar gruppen/projektet till att uppnå något av Malmödeklarationens prioriterad policyområde? På grund av att de svarande kan ange flera olika svarsalternativ överstiger procentsumman 100. Policyområdena Förutsättningar för implementering (key enablers; legal/technical precond. ), Effektivitet och faktisk verkan (effici- ency and effectivness) och Mobilitet inom EU(mobility in the ) stöds av ca 40 grupper/projekt vardera. Användar- medverkan (empowered citizens and businesses) stöds av 19 grup- per/projekt. En grupp/projekt kan stödja flera policyområden. Fråga 11 Deltar ni i nationell och/eller internationell grupp/projekt som har till huvudsaklig uppgift att utveckla IT-standardiseringen? Av 196 svarande myndigheter deltog 35 i olika former av IT-standardiseringsaktiviteter. Fråga 12 Deltar gruppen/projektet i IT-standardiseringsarbete inom ISO//SIS? Fråga 14 Deltar gruppen/projektet i IT-standardiseringsarbete inom ITU/ETSI/ITS? ITU, tele och radiofrågor Notera att skalan på diagrammet inte går till 100. Fråga 12 och 14. Myndigheterna deltar framförallt i de formella standardiserings- organens arbeten via bl.a. ISO, , SIS, IETF och OASIS. Det finns också en del annat samarbete på nationell och internationell nivå, t.ex. inom upphandling, tullväsendet och trafik. Del C IPv6 och DNSSEC Fråga 20 När planerar myndigheten att införa IPv6 i extern kommunikation? Endast en liten del av tillfrågade myndigheter har infört eller ska införa IPv6 . Konsekvensen av den låga införandegraden kan bli att myndig- heter som väntar med sina förberedelser, till slut måste forcera ett införande av IPv6 med risk för onödigt höga konsultkostnader och i värsta fall störningar i myndighetens IT-miljö. Fråga 21 När planerar myndigheten att införa DNSSEC? Endast en liten del av tillfrågade myndigheter har infört eller ska införa DNSSEC . Att avvakta med införandet av DNSSEC innebär att myndig- heten har en högre exponering för internetrelaterade hot än en myndighet som redan har infört DNSSEC. Hur många e-tjänster kan myndigheten erbjuda ? av de myndigheter som besvarat frågan uppger att de kan erbjuda någon typ av e-tjänst. E-tjänster har i det här fallet beskrivits som Internettjänster som gör det möjligt för privatpersoner eller företag att hantera sina ärenden elektroniskt. Det har varit upp till myndigheterna att utifrån denna beskrivning identifiera och kvantifiera sina e-tjänster. Uppgiften har inte varit helt enkel eftersom det inte alltid är självklart med vad som avses med en e-tjänst och det saknas en gemensam definition. Var tredje myndighet har inga e-tjänster. Av dem som har e- tjänster uppger majoriteten, , att de har mellan en och tio tjänster. uppger att de har mellan 11 och 20 e-tjänster. Av dessa är många universitet och högskolor. Fråga 23 Av dessa e-tjänster, vid hur många tillfällen gjordes en inventering av målgruppens behov inför eller under utvecklingen av e-tjänsten/tjänsterna? 3/4-delar av tjänsterna 1/4 del av tjänsterna Ingen av tjänsten/ Av de myndigheter som har e-tjänster är det som upp- ger att de vid samtliga tillfällen gjort en inventering av målgruppens behov inför eller under utvecklingen av e- tjänsterna. Var fjärde myndighet har inte genomfört en behovsinventering vid utveck- lingen av någon e-tjänst. I de flesta fall har dessa myndigheter ett fåtal e-tjänster. Fråga 24 Vilken metod har myndigheten använt sig av vid inventeringen av målgruppens behov? Synpunkter i daglig verk. På grund av att de svarande kan ange flera olika svarsalternativ överstiger procentsumman 100. De vanligaste metoder som används vid behovsinventering är möte/nätverk som hälften av myndigheterna använder sig av, bygger inventeringen på inkomna synpunkter medan använder sig av fokusgrupper. Minst använd metod uppges medborgardialog vara med en procent och postal enkät . Flertalet myndigheter har använt sig av flera olika metoder eller en kombination av olika metoder. Fråga 25 Har inventeringen skett tillsammans med någon annan part (annan myndighet, kommun, intresseorganisation m.fl.)? Ja, i merparten av Nej, inte alls Ja, i samtliga fall Ja, i något av fallen av de myndigheter som utvecklat e-tjänster har inte samarbetat med någon annan part vid behovsinventeringen. av organisationerna har gjort det . Fråga 26 Om ja vilken/vilka har de andra parterna varit? På grund av att de svarande kan ange flera olika svarsalternativ överstiger procentsumman 100. Av de som har samarbetat med en annan part har det i hälften av fallen varit en annan myndighet. En dryg femtedel av myndig- heterna har samarbetat med en intresseorganisation eller en branschorganisation. har samarbetat med en kommun. Fråga 27 Vilken är anledningen till att myndigheten inte gjort en inventering av målgruppens behov? På grund av att de svarande kan ange flera olika svarsalternativ överstiger procentsumman 100. Av de myndigheter som uppgett att de inte genomfört en behovs- inventering, anser en femtedel att man har skaffat sig kunskap om målgruppen . Andra skäl är tidsbrist, brist på resurser och att behovsfångst inte är prioriterat. menar att en utebliven behovsinventering beror på att finansiering saknats. Fråga 28 Finns det några fördelar med behovsinventering vid utveckling av e-tjänster? Nästan samtliga, , av dem som svarat på enkäten menar att det finns fördelar med behovsinventering vid utveckling av e- tjänster. Fördelarna är främst ökad användning och nytta av e- tjänsterna, bättre träffsäkerhet och måluppfyllelse, kunskap om efterfrågan, bättre beslutsunderlag och underlag för prioriteringar, tillgodose behov, göra det möjligt att ge bättre service, minskade kostnader. Fråga 29 Finns det några risker med behovsinventering? av respondenterna menar att det också finns risker med behovsinventering. De nackdelar som uppges är bland annat att urvalet riskerar att inte vara representativt för den totala målgrup- pen eller att fel frågor ställs, skapar förväntningar hos målgrup- pen som inte kan infrias, alltför individuella och spretiga önskemål, svårt att prioritera, högre kostnader, längre leveranstider, för kort- siktigt perspektiv och att det är minst lika viktigt att klargöra hur myndighetens verksamhet kan förbättras och effektiviseras med e-tjänster. Del E Sociala medier Fråga 30 Använder sig myndigheten av sociala medier (Facebook, Twitter eller liknande) Knappt varannan myndighet uppger att de inte medverkar i sociala medier. använder sig av sociala medier, medan planerar att börja använda medierna. Fråga 31 Vilket av följande sociala medier använder sig myndigheten av? På grund av att de svarande kan ange flera olika svarsalternativ överstiger procentsumman 100. De sociala medier myndigheterna främst använder är Facebook (), Twitter (), YouTube () och bloggar (). Det är vanligt att man använder sig av mer än ett socialt medium. Ett fåtal av myndigheter är mycket aktiva och använder ett stort antal sociala medier. Många av dem är universi- tet, högskolor och museer. Fråga 32 Har myndigheten en policy för hanteringen av sociala medier? Ja, men den är ännu Nej, men vi planerar att ta fram en av myndigheterna uppger att de har en policy för hanteringen av sociala medier. har en policy som inte ännu är beslutad, medan planerar att ta fram en sådan. Fråga 33 I de fall en policy finns eller ännu inte är beslutad, innehåller den vilka rättsregler som måste hanteras? I de fall som en policy finns, beslutad eller inte, uppger av myndigheterna att policyn innehåller vilka rättsregler som måste hanteras. Med rättsregler menas till exempel tolkningar av tryckfri- hetsförordningen, bestämmelser om allmänna handlingar, sekre- tess, behandling av personuppgifter m.m. 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfalls- området 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättig- heter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhälls- områden. 8.En myndighet för havs- och vatten- miljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärds- stat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisa- tion på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmoni- sering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läro- medel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställd- het i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flykting- mottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinations- program. 40.Cirkulär migration och utveckling –kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. 41.Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. 42.Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårds- lag. 44.Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 45.Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. 46.Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. 47.Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. 48.Multipla hälsoproblem bland personer . En systematisk litteratur- översikt om förekomst, konsekvenser och vård. 49.Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. 51.Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. 52.Biologiska faktorer och könsskillnader Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. 53.Pojkar och skolan: Ett bakgrunds- dokument om "pojkkrisen". Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Background Paper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. 54.Förbättrad återbetalning av studie- skulder. –en strategi för romer i . 57.Effektivare planering av vägar och järn- vägar. 59.Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. 60.Ett utvidgat skydd mot åldersdiskrimi- nering. 61.Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järn- vägssystem. 62.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – fram- tidens e-förvaltning. Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. En mer flexibel utrikesrepresentation. Krigets Lagar – centrala dokument om folk- rätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Första hjälpen i psykisk hälsa. Ny ordning för nationella vaccinations- program. Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. Multipla hälsoproblem bland personer En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. Upphandling på försvars- och säkerhets- området. En reformerad budgetlag. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e-förvaltning. Skolgång för alla barn. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på upp- drag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Kunskap som befrielse?