sou · GYB374 · 2010-10-18 00:00:00 — (Mistra) investerar i starka forskargrupper som i samverkan med användare bidrar till att lösa miljöproblem. Mistra investerar i storleksordningen för forskning. Mistra driver olika program däribland projektet som består av tre delprogram. IMPACT:s ska utveckla modeller och verktyg som kan stödja hållbarhetsorienterat beslutsfattande och implementering inom transportsektorn. INFORM ska utveckla strategier som tar upp hur aktörers rådande samtal om hållbar rörlighet kan anpassas så att de effektivare riktas mot mer hållbara transportlösningar . INCLUDE ska skapa förutsättningar för utveckling av långsiktiga strategier, metoder och verktyg för att kunna uppnå ett miljömässigt uthålligt transportsystem som är väl anpassat till inneboende natur och kulturmiljöegenskaper hos landskapet samt ger upphov till skapandet av nya värden. Mistra finansierade i ovanstående program. () är den största svenska finansiären av grundforskning vid svenska universitet, högskolor och institut. De investerar i grundforskning i . VR fungerar också som forskningspolitisk rådgivare till regeringen och arbetar med långsiktig kunskapsuppbyggnad inom analys, strategi och uppföljning av forskning och forskningsfinansiering. VR lägger stor vikt vid forskningskommunikation för att öka kännedomen om forskningens innehåll och för att öka kommunikationen mellan forskare och det övriga samhället. VR ger stöd till forskning inom forskningsinfrastrukturer, medicin, humaniora och samhällsvetenskap, naturvetenskap och teknikvetenskap samt utbildningsvetenskap. , , är en fri, oberoende forskningsfinansiär. Enligt stadgarna ska SSF stödja forskning inom naturvetenskap, teknik och medicin. Forskningen ska hålla högsta möjliga kvalitet, men också kunna nyttiggöras inom svensk industri och samhället i övrigt. Regeringen tillförde startkapital och utser styrelse. Stiftelsen är i övrigt inte bunden, utan kan arbeta snabbt och ta nya initiativ när behov och idéer uppstår. arbetade SSF med forskarskolor, en ny form av forskarutbildning som också haft betydelse för tillkomsten av de statligt finansierade forskarskolorna. SSF var tidigt ute med så kallade Excellence-satsningar och stöder cirka 20 strategiska forskningscentra. SSF stöder också unga forskare genom de väletablerade programmen Framtidens forskningsledare och . I en ny programform, , stimuleras personalrörlighet mellan högskola och industri i båda riktningarna. SSF:s forskningsstöd är beroende av avkastningen på kapitalet. SSF har en årlig budget på . Inom transportforskningsområdet delfinansierar SSF bland annat Area of på och vid . och kompetensutveckling () finansierar framför allt forskning vid högskolor och nya universitet när den sker i samverkan med näringslivet. bildades och har sedan starten satsat i över 2 000 projekt inom kunskaps- och kompetensutvecklingsområdet. Stiftelsen verkar bland annat för att lärosätena ska bygga internationellt konkurrenskraftiga kunskapsmiljöer, arbeta långsiktigt kring strategisk profilering samt öka samarbetet mellan akademi, näringsliv och institut. har inga riktade program inom transportforskningsområdet. Industrifonden investerar i små och medelstora svenska företag med potential att växa på en internationell marknad. De erbjuder både ägarkapital och lån. Alla investeringar görs på affärsmässiga villkor tillsammans med entreprenörer och andra investerare Industrifonden arbetar både i tidiga och senare skeden. Industrifondens investeringar görs i företag från olika branscher, Technology, Life science och Industrifinans. Företagen som söker kapital konkurrerar om ett begränsat investeringskapital. Företag inom transportområdet har haft svårt att få finansiering. är ett statligt bolag som arbetar över hela för att lägga grunden till konkurrenskraftiga företag genom att kommersialisera innovationer. Insatserna riktas mot kompetens och kapital, inkubatorer och marknadskompletterande finansiering. bildades och ägs av staten och Industrifonden. Verksamheten ska inrikta sig på projekt som befinner sig i mycket tidiga utvecklingsskeden. Dessutom ska ta tillvara de möjligheter som finns till del av vinst eller värdestegring i de företag som har engagemang i. ska inte engagera sig där det finns lämpliga privata alternativ som kan lösa företagens finansieringsbehov. hade ägande i drygt 160 portföljbolag och 300 företag hade lånefinansiering från . Inom de 21 inkubatorer som ingår i inkubatorprogram fanns drygt 500 projekt och företag. finansierades knappt 190 idéer med bidrag för kommersiell verifiering. Under investerades marknadskompletterande ägarkapital i 40 företag. ägs av staten och är moderbolag i en koncern med 19 dotterbolag. Dotterbolagen ägs till av moderbolaget och av regionala ägare såsom landsting, regionförbund. ALMI:s uppdrag är att främja utvecklingen av konkurrenskraftiga små och medelstora företag samt stimulera nyföretagandet i syfte att skapa tillväxt och förnyelse i svenskt näringsliv. Verksamheten täcker hela processen från idé till lönsamt företag. Kundernas behov ser olika ut beroende på var i processen de befinner sig. Verksamheten är därför organiserad i tre affärsområden som utgår från de olika kundbehoven – Innovation, Nyföretagande och . Inom de här områdena erbjuds framför allt två tjänster – finansiering och rådgivning. erbjuder finansiering, rådgivning genom ägarkapital. är ett statligt riskkapitalbolag som investerar i svenska bolag som befinner sig i en tidig expansionsfas. består av sju regionalt baserade riskkapitalfonder, alla med lokala kontor och lokalt förankrade investerare. ALMI:s kreditverksamhet är självfinansierande. Drift och löpande verksamhet finansieras genom årliga anslag från ägarna. Det statliga venture capitalbolaget bildades med syftet att stärka svensk fordonsindustrins internationella konkurrenskraft. Detta görs genom att på kommersiella grunder tillhandahålla kapital i olika former såsom aktiekapital, vinstandelslån och annat ägarkapital. Investeringar sker i verksamheter där svensk fordonsindustri kan stärka sin ställning med en stark profil inom områdena miljö och säkerhet. Fouriertransform har slutit spetskompetenser kring fordonsindustrin till sig och är en aktör. I Fouriertransforms uppdraget ingår att vara en aktiv ägare som tillför kompetens till varje projekt, genom att bidra med kvalificerade styrelserepresentanter, såväl egna medarbetare som personer i bolagets nätverk, i alla delägda bolag. Bolaget har inget uttalat syfte att verka marknadskompletterande eller verka specifikt för att nå de transportpolitiska målen. , , är det nya gemensamma varumärket för . ingår 19 institut i nätverket . Visionen är att utveckla och stärka som konkurrerar framgångsrikt på en global kunskapsmarknad och är i världsklass i utveckling och förnyelse av det svenska näringslivet. uppgift är att företräda staten som ägare i industriforskningsinstituten och att skapa förutsättningar för att utveckla industriforskningssektorn så att de, med fokus på utveckling och innovation, väsentligt bidrar till att stärka det svenska näringslivet och verka för en hållbar samhällsutveckling. Gemensamt för branschprogram är att de är anpassade efter en specifik branschs behov. Avtal om de övergripande ramarna för programmets omfattning och genomförande tecknas mellan staten och Vanligen krävs minst 50 procents medfinansiering från industrin. Branschprogrammen är ett viktigt komplement till övriga insatser som syftar till att främja hållbar tillväxt genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. Vidare kännetecknas branschprogram av att industrin har stor påverkan på agendan vilket ger industrirelevant inriktning och att programmen har en programstyrelse med representanter från industri och offentliga parter. De första branschprogrammen som är relevanta för transportområdet startade och byggde på en modell där ett nära FoI- samarbete mellan de deltagande företagen reglerats i ett avtal. Endast dessa företag ges möjlighet att söka medel. De första var programmen inom Programrådet för fordonsforskning – PFF (Gröna Bilen 1, Gröna Bilen 2, Emissionsforskningsprogrammet och Intelligent Vehicle Safety System-programmet (IVSS)). Programmen är avslutade men vissa projekt pågår fortfarande. Regeringen gav uppdraget att utforma ett strategiskt samverkansprogram med betydelse för svensk fordonsindustri som byggde vidare på de fordonsforskningsprogram som löper ut – 2010. Projektportföljen ska till två tredjedelar bestå av projekt som adresserar klimat och miljö samt en tredjedel vara inriktad mot säkerhet. Även stödjande projekt inom produktionsteknik, nya teknologier och material kan ingå. Till grund för utformandet av den nya satsningen gjordes en omfattande utvärdering av den tidigare satsningen PFF6. Inom transportområdet finns två pågående branschprogram: Fordonsstrategisk forskning och innovation (FFI) samt Nationellt Flygtekniskt Forskningsprogram. Båda dessa beskrivs nedan. Fordonsstrategisk forskning och innovation Fordonsstrategisk forskning och innovation (FFI) är ett samarbete mellan staten (, och ) och fordonsindustrin (, , , och ) om att gemensamt finansiera forsknings-, innovations- och utvecklingsaktiviteter med fokus på områdena klimat och miljö samt säkerhet. Bakgrunden är att utvecklingen inom vägtransporter 6 Effekter av statligt stöd till fordonsforskning, m.fl., , , VA 2009:02. och svensk fordonsindustri har stor betydelse för tillväxt. Satsningen som initialt sträcker sig mellan åren 2009–2012 innebär forskning och innovationsverksamhet för varav de offentliga medlen utgör hälften. Målsättningen med FFI är att: Minska vägtransporternas miljöpåverkan. Minska antalet skadade och dödade i trafiken. Stärka den internationella konkurrenskraften. finns fem samverkansprogram: Energi och miljö (drivs av ), Fordons- & trafiksäkerhet, Fordonsutveckling, Hållbar produktionsteknik samt Transporteffektivitet. Flygindustrin är en högteknologisk näringsgren med möjlighet till stor teknologispridning till andra industrigrenar. Flygtekniken är av stor betydelse för samhällsutvecklingen, både inom transport- och försvarssektorn. En väl fungerande forskning och utbildning är av grundläggande betydelse. Regeringen beslutade därför om inrättandet av ett Nationellt Flygtekniskt Forskningsprogram (NFFP). NFFP ska som en del av den flygtekniska forskningen inom landet bidra till att stärka den svenska flygindustrins konkurrensförmåga. Det ska även stärka landets förmåga att aktivt delta i och dra nytta av internationellt forsknings- och teknologsamarbete. Programmet omfattar sådan flygteknisk forskning som är av såväl civilt och militärt intresse. NNFP är ett samverkansprojekt mellan , , , , och Aero. Kanslifunktion finns på . Femte omgången av NFFP (NFFP 5) löper mellan åren 2009– 2012 med en total budget av , varav finansieras av den svenska staten. I NFFP 5 har, enligt plan, av medlen bundits i projekt (slutet av ). har 51 projekt beviljats varav fem bedrivs av små- och medelstora företag. En utvärdering av NNFP har gjorts av Faugert med flera7. Utvärderingen visar att resultatet av programmet är gott bland annat använder företagen mycket framgångsrikt NFFP för att höja den egna internationella konkurrenskraften, att nationella nätverk och internationell konkurrenskraft är mycket tydligt stärkta för alla kategorier deltagare och ett kraftigt ökat och breddat svenskt deltagande i flygprojekt inom EU:s ramprogram. Vidare visar utvärderingen att NNFP ger bidrag till livskraftig och expanderande flygindustri samt att NFFP:s roll i innovationssystemet inom flygteknik är kritisk. 3.3Inkubatorer, demonstratorer och centrumbildningar Byggandet av riskminskande och stödjande miljöer för kommersialisering av forskningsresultat nära har pågått . Modellen kom från där till exempel och varit framgångsrika. I var och tidiga, föreningen bildades som en intresseorganisation för teknik och forskningsparker. startades Swedspin, ett nätverk för samverkande inkubatorer. inledde arbetet med ett nationellt inkubatorprogram. Programmet utlystes och finansieringen inleddes . Programmet fokuserades på att skapa spetskompetenser, nära , på tidig affärsutveckling i organisationer som, med tydliga mandat, engagerade huvudmän, fokus på tillväxtföretag och ledarskap kunde bygga ett nationellt nätverk av inkubatorer av internationell spetsnivå. Programmet permanentades 2005 och, i samband med att bildades, fördes programmet över från till som vidareutvecklat såväl programmet som inkubatorerna. bildades också, genom en sammanslagning av , Swedish incubators and science parks. anses ha ett starkt nätverk av inkubatorer och i inkubatorprogram ingår 21 inkubatorer. I dessa finns cirka 570 företag och omsättningen är cirka 300 företag . 7 Utvärdering av det Nationella Flygtekniska Forskningsprogrammet, , m.fl. Utvärdering, , VR 2008:05. grammet har utvärderats och satsningen på kommersialisering och nyttiggörande har utretts , till exempel i den statliga utredningen och innovationer för tillväxt och välfärd8 och i den forskningspolitiska propositionen9. Andra satsningar, de flesta via offentliga finansiärer har program syftande till att bygga upp centrum. I och i anslutning till dessa miljöer finns ett flertal program som syftar till att attrahera, komplettera, utveckla och minska risker för forskare, entreprenörer, kunder och investerare syftande till ökad kvalitet och ökat antal småföretag. Två viktiga program är Connect och . Transportområdet kännetecknas inte av en stor mängd forskningsrelaterade småföretag som bärare av innovationer till marknad. Vid en undersökning av landets inkubatorer visade det sig till exempel att sex företag av 570, eller av företag i de 21 bästa inkubatorerna var transportrelaterade . startade , tillsammans med , ett projekt, Transport Business Booster, TBB med syfte att förstärka kommersialiseringskraften inom transportområdet. Ambitionen var att både öka antal och kvalité för det transportrelaterat nyföretagandet men också att finna branschspecifika processer och metoder som kunde utvecklas inom Transportområdet. Demonstratorer är ett intrument i innovationsprocessen. De möjliggör möten, ofta under förkommersiella faser, mellan utvecklare, problemägare och innovatörer men utgör också en motor för nya innovationer. Innovationer, nya eller befintliga varor och tjänster kan provas under driftliknande förhållanden och risk, kostnader samt skador för brukare kan minskas avsevärt. Utveckling och drift av kraftfulla demonstratorer i många fall är en av de viktigaste vägarna mot kommersialisering av forskningsresultat. I gengäld finns det aktiviteter som i huvudsak faller utanför nuvarande finansiering, men där behoven av utökat stöd är stort. satsning på verifiering är i viss utsträckning att beteckna som demonstratorprojekt. 8Patent och innovationer för tillväxt och välfärd (SOU 2006:80). 9Ett lyft för forskning och innovation (Prop. 2008/09:50). finns en stor brist på forskningsmedel i den fas då forskningsresultat ska sättas samman med andra system – eller provas i olika laboratorier. är det sällan denna typ av försök kan rymmas inom forskningsprojekten. Ett alternativ för forskare har då varit att bilda företag och förflytta sin idé till en inkubator eller liknande. Detta kan vara ett alldeles för tidigt steg att ta och det finns ingen möjlighet att utveckla ett flygfärdigt företag . Demonstratorfinansiering riktad till starka forskningsmiljöer kan skapa förutsättningar för starkare initiativ även kring kommersialisering och bör initieras omgående. 3.3.2Utveckling av starka FoI-miljöer Begreppen FoI-miljö, (kompetens-)centrum/centre of excellence, kluster respektive regionalt innovationssystem saknar allmänt vedertagna definitioner och stor överlapp finns ofta dem emellan. I denna utredning avser en FoI-miljö ett geografiskt och tematiskt relativt väl samlat och sammanhållet nätverk av forsknings- och innovationsaktörer som spänner över innovationsprocessens samtliga delar. En del i en FoI-miljö kan men behöver inte vara ett eller flera kompetenscentra, vilka här definieras som den verksamhet som sker inom ramen för specifika centrumsatsningar. Begreppen kluster och regionala innovationssystem används inte i utredningen. Centrumsatsningar har fått en påtaglig roll i svensk forskningsfinansiering . Pionjär på området var , vars utlysning av kompetenscentrumfinansiering lockade 326 ansökningar, varav 28 ledde till minst tioåriga samarbeten mellan universitet, företag och forskningsfinansiär. Grundtanken bakom denna satsning var att stärka interdisciplinär problemorienterad forskning, påverka universitetens resursfördelning och strategier, stärka banden mellan universitet och näringsliv, samt ge utrymme för mer fundamental och grundläggande forskning än vad som normalt är möjligt inom företagen eller genom mer traditionell forskningssamverkan mellan universitet och näringsliv. Utvärderingar har framhållit att satsningen föll mycket väl ut i flertalet avseenden och nya initiativ av liknande slag rekommenderades som ett viktigt inslag i den samlade arsenalen av instrument för forsknings- och innovationsfinansiering. Flertalet forskningsfinansiärer har också tagit fasta på det och format instrument som VINN Excellence Centers, och , vilka i grunden har stora likheter med varandra och NUTEKs satsning. En genomgång visade att mer än hundra miljöer av olika slag då fanns i med offentlig centrumfinansiering. Vanligen handlar ett centrum om bred samverkan mellan akademi, näringsliv och offentlig forskningsfinansiär kring ett väldefinierat område där miljön har, eller har goda förutsättningar att uppnå, internationellt konkurrenskraftig position. Avtalet sträcker sig över , typiskt , med några utvärderingar fördelade över avtalsperioden. Finansiellt gäller vanligen att de tre aktörsgrupperna universitet, företag och offentliga myndigheter bidrar vardera med mellan 5–, antingen kontant eller i form av naturainsatser. Beroende på finansiär och tematisk inriktning varierar näringslivets inflytande och medverkan. Likaså ligger tyngdpunkten olika i spannet mellan grundläggande forskning och mer tillämpningsnära verksamhet. Kompletterande stöd utöver basfinansieringen har erbjudits, bland annat i form av ledarskapsutbildning. Vidare inledde en satsning Globala länkar med syftet att stimulera och underlätta starka FoI-miljöers internationella synlighet och uppkoppling. Tidsaspekten har stor betydelse i en centrumsatsning. Utvärderingar indikerar att det ofta tar tills ordentliga framsteg börjar synas. I jämförelse med andra finansieringsformer är centrumfinansiering mycket långsiktig. Därmed erbjuds möjligheten att forma nya och nära relationer mellan olika aktörer och etablera nya strukturer. Tanken har varit att centra ska klara sig utan centrumfinansiering. Detta inte minst för att ge finansiellt utrymme för förnyelse, det är ju inte säkert att den inriktning och aktörskonstellation som formades har behållit sin aktualitet. I praktiken har dock flertalet centra, åtminstone på transportområdet, fått fortsatt finansiering av snarlikt slag. kvarstår därmed frågan om vad en centrumfinansiering egentligen är tänkt att leda till i termer av utvecklad FoI-struktur. I utvärderingen av 28 centra konstateras det att flera centra har rört sig i riktning mot att bli mer marknadsnära under avtalets löptid. Sådana centra anses därmed ha gjort hela den resa som krävs för att satsningen ska leda till innovationer och de är enligt utvärderingen mogna att ersättas av nya centra. Det kan ifrågasättas om det är rimligt att de centrumledare som lyckats forma en FoI-miljö ska bestraffas med att inte få fortsatt finansiering medan övriga som blivit kvar vid relativt grundläggande forskning ska belönas. Ambitionen bör nog snarare vara att centrets verksamhet ska, antingen i egen regi, eller i samverkan med andra verksamheter, spänna hela spektret från grundläggande frågor till innovation redan från start. Antingen utgör centrumsatsningen en dynamisk kraft som bidrar till att forma en samverkan som utvecklas och förändras över tiden. Eller så görs satsningen med betydligt fastare ramar och därmed å ena sidan större utrymme för verkligt långsiktig relationsuppbyggnad och fokuserad kunskapsproduktion men å andra sidan också större risk för att centret blir obsolet och måste nedmonteras när avtalsperioden gått ut. Erfarenheten visar att centrumsatsningen i sig ger utrymme för både ett dynamiskt och ett mer statiskt agerande, det är till stor del upp till centrumledningen och de medverkande parterna att välja inriktning. kan det nog hävdas att centrumsatsningar hitintills haft en tyngdpunkt på den statiska sidan, vilket i viss mån begränsat öppenheten för att involvera nya aktörer, intresset för att expandera verksamheten med centrumfinansieringen som en grundplåt samt engagemanget i att positionera centret som en central nod på världskartan. Kraven på storlek, ledarskap och andra viktiga kapaciteter varierar beroende på området som centret verkar inom. Generellt sett dominerar behovet av större och kraftfullare centra eller snarare FoI-miljöer för att kunna samverka och ta för sig i internationella sammanhang. I centrets arbete med att etablera internationella samarbeten har det visat sig vara en stor utmaning att både forma ett väl sammanhållet och effektivt centrum på hemmaplan och försöka knyta upp denna verksamhet under utformning med FoI- miljöer på andra håll i världen. För att få samarbeta med de bästa krävs det vanligen att centret redan har en internationell kompetens av unikt slag i eller i närheten av det område som tänkt samverkanspartner verkar inom. Denna matchning av kompetenser och resurser kräver långsiktiga målmedvetna insatser. I flertalet centra är det vanligt med internationell samverkan på forskargruppsnivå. Däremot är det en större utmaning att etablera samverkan på centrumnivå, inte minst eftersom det ofta kan vara svårt att identifiera samverkansparter ute i världen med liknande organisatorisk form. Fyra centra med direkt relevans för transportområdet fick finansiering i NUTEKs utlysning , se tabell 1. Samtliga har erhållit fortsatt finansiering i snarlik form efter det att första avtalsperioden löpte ut . Därutöver har ett antal nya centra etablerats, se tabell 1. Några centra inom transportområdet omfattar offentliga organisationer på avnämarsidan. Exempelvis är Rikstrafiken en avtalspart i CTS och i SAMOT deltar Värmlandstrafiken och ett par kommuner. Då det är en av huvudprinciperna i ett centrum att avnämarna ska medverka för att säkra relevansen och underlätta tillämpning av vunna kunskaper är detta viktigt. Industriella parter är ofta vana vid samverkan med akademin. På den offentliga sidan är det mindre vanligt och det finns fortfarande mer att göra för att involvera aktörer från den offentliga sidan på ett effektivt sätt. Specifika mål är livscykeloptimerade komponenter och system för spårstruk- tur och rullande utrustning Förbränningsprocesser i motorer, i synnerhet modellering av bränslesprej, motorteknik (CERC) Katalytisk reduktion av NOx under katalys (KCK) magra förhållanden, katalytisk oxida- tion av NOx vid låga temperaturer samt katalytiska tekniker för hållbara mellan HCCI (Homogeneous Charge ser (KCFP) Compression Ignition) och otto- och Ökad konkurrenskraft för järnvägen och svensk järnvägsindustri genom att skapa kunskap inom järnvägsrelate- Gashantering i moderna förbrännings- SOU 2010:74 Finansiärer och aktörer Forskning i ett spann mellan generiska aktiviteter som laserdiagnostik och modellering till mer tillämpade akti- viteter som förbränning av biobränslen Sammanför forskning om fartygskon- struktion, maritim säkerhet och hydro- dynamik med logistik, maritim lag- stiftning och olika finansiella frågor Kollektivtrafik; uppfattningar, kund- erbjudande samt regleringar och insti- Group (SAMOT) Öka synligheten i försörjningskedjan och hantera avvikelser i logistik- Logistics (NGIL)