sou · GYB337 · 2010-05-20 00:00:00 — Beräkningen är gjord på siffror för . En kostnad motsvarande ca per person ger då den sammanlagda summan om ca . Den vilar dock på antagandet att alla som har rätt till samhällsorientering också utnyttjar den. Erfarenheten från sfi är att drygt hälften av dem som har rätt till sfi också deltar i undervisningen.1 30 000 deltagare i samhällsorientering är därför med största sannolikhet i överkant; hur mycket i överkant är omöjligt att förutse. Det beror bland annat på hur lyckosamma kommunerna blir i sin rekrytering till samhällsorientering, vilket i sin tur naturligtvis bland annat beror på hur bra samhällsorienteringen kommer att bli. Denna grova beräkning av kostnaden vilar inte bara på en delvis osäker skattning av antalet personer, utan förstås också på en statisk föreställning om vad verksamheten kostar. När det gäller samhällsorientering för nyanlända som inte omfattas av etableringslagen, kommer den naturligtvis i normalfallet att bedrivas tillsammans med samhällsorientering för nyanlända inom ramen för etableringslagen. I många fall kommer sannolikt effekten bli att grupperna fylls på, utan en proportionell ökning av kostnaden för lärare, lokaler och administration. Vad detta innebär i reda pengar är svårbedömt. Å andra sidan tillkommer kostnader för den information och aktiva rekrytering som förutses med detta förslag. Eftersom det av dessa skäl är svårt att förutse de exakta kostnaderna, är det viktigt att den faktiska kostnadsutvecklingen följs noggrant. 1 , Vilka deltar i svenska för invandrare?, IFAU Rapport 2005:13. En positiv följd av utökningen av målgruppen för samhällsorientering är den ökade stabilitet och förutsebarhet i verksamheten som följer med en större volym. Det blir lättare att rekrytera och anställa lärare och organisera verksamhet när den på detta sätt utsätts för mindre fluktuationer mellan åren. Detta kommer att underlätta för kommunerna att till en rimlig kostnad uppfylla de kvalitetskrav som förordningen ställer. Vi menar att samhällsorienteringen har förutsättningar att bli ett värdefullt bidrag till ökad integration och ökad jämställdhet. Kostnaderna för att bedriva samhällsorientering måste därför i princip ställas mot kostnader för bristande integration och jämställdhet i samhället. Dessa senare är omöjliga att uppskatta i kronor, men kan bedömas vara stora. Vår samlade ekonomiska bedömning är att kanske uppemot hälften av dem som är tänkta att nås av erbjudandet om samhällsorientering kommer att anta det. Det innebär i sin tur att ca kommer att behövas för att täcka kommunernas kostnader. Staten bör överföra motsvarande resurser till utgiftsområde 25, allmänna bidrag till kommuner. betänkande 2008/09:AU1, Utgiftsområde 13 Integration och jämställdhet. Kennerberg, , , Vilka deltar i svenska för invandrare?, IFAU Rapport 2005:13. Rapport 1:2009, med nya regler för arbetskraftsinvandring. prognosunderlag från verksamhetsområde Besök och bosättning, . Proposition 2008/09:1, Budgetpropositionen . Proposition 2009/10:188, Nationell sfi-bonus. Roks rapport 2/2009, Täckmantel: äktenskap. Kvinnojourernas erfarenhet av fruimport. SOU 2010:16 för nyanlända – Värden, välfärdsstat, vardagsliv. SvD , Regler för fruimport ska utredas. Samhällsorientering för nyanlända invandrare Dir. 2009:101 En särskild utredare ska utarbeta förslag till utformning och reglering av kommunernas samhällsorientering för nyanlända invandrare. Förslaget ska ta hänsyn till behovet av regional samverkan inom samhällsorienteringen. Syftet är att kommunerna ska få stöd i sin uppgift att tillgodose nyanlända invandrares behov av orientering om samhällsförhållanden på lokal, regional och nationell nivå. lämna förslag om mål, innehåll, omfattning och form vad gäller samhällsorienteringen för nyanlända invandrare, lämna förslag om hur samhällsorienteringen kan sammanställas, spridas och göras tillgänglig, lämna förslag om hur måluppfyllelsen kan mätas, och undersöka förutsättningarna att erbjuda samhällsorientering till andra nyanlända än dem som omfattas av den föreslagna lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Utredarens förslag i den del som avser regleringen av samhällsorienteringen för de nyanlända invandrare som omfattas av den föreslagna lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända ska redovisas . Ett slutbetänkande ska redovisas . Ökad egenmakt och goda möjligheter till egen försörjning är grunden för regeringens integrationspolitiska strategi. I strategin identifieras ett effektivt system för mottagande och introduktion för nyanlända som ett av regeringens strategiska fokusområden. Viktiga delar är en tydlig ansvarsfördelning och styrning av etableringsinsatserna samt stärkta incitament till arbete och aktivitet. Regeringen beslutade att överlämna en remiss till Lagrådet, Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering – egenansvar med professionellt stöd. Reformen syftar till att underlätta och påskynda nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet. Men integration handlar om mer än egen försörjning och språkkunskaper. Det handlar också om att känna delaktighet och samhörighet och känna till sina rättigheter och skyldigheter. I lagrådsremissen föreslås en ny lag om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare som bl.a. innebär att varje kommun blir skyldig att se till att samhällsorientering erbjuds dem som omfattas av den föreslagna lagen. Lagen föreslås träda i kraft . Samhällsinformation ingick tidigare som en del av svenskundervisningen för invandrare, men togs bort från kursplanen 2007 när utbildningen gjordes om till en renodlad språkutbildning (se prop. 2005/06:148 Vissa frågor om vuxnas lärande, m.m.). För kommuner som tar emot flyktingar och anhöriga som omfattas av förordningen (1990:927) om statlig ersättning för flyktingmottagande m.m. är det en förutsättning för att få statlig schablonersättning att det finns en introduktionsplan som bl.a. innehåller samhällsinformation. Kommunerna utformar själva samhällsinformationen på det sätt de finner lämpligt. I betänkandet Egenansvar – med professionellt stöd (SOU 2008:58), som ligger till grund för reformen avseende nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering, betonas behovet av samhällsinformation till nyanlända invandrare. Därför föreslår regeringen i den nämnda lagrådsremissen att varje kommun ska vara skyldig att se till att de nyanlända som omfattas av den föreslagna lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare erbjuds samhällsorientering samt att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om samhällsorienteringens innehåll och omfattning. Kommunerna är dock fria att organisera samhällsorienteringen utifrån de förutsättningar som finns i kommunen. Det kan t.ex. handla om hur många nyanlända som finns i kommunen och behov av samarbete med andra kommuner. Samhällsorienteringen ska förmedla vikten av grundläggande värden som demokrati och alla människors lika värde. Den bör innehålla kunskapsinhämtning och reflektion över vad det innebär att leva i det svenska samhället, jämställdhet och respekt för ungdomars integritet. Den ska också ge tydlig information om den enskildes rättigheter och skyldigheter. Samhällsorienteringen bör ge utrymme för dialog och reflektion. Kvaliteten på den samhällsinformation som ges till nyanlända invandrare skiljer sig mellan kommunerna. Kommunerna behöver därför stöd i uppgiften att tillgodose behovet av orientering om samhällsförhållanden på lokal, regional och nationell nivå. En särskild utredare ska lämna förslag om mål, innehåll, omfattning och form vad gäller samhällsorienteringen, hur den kan sammanställas, spridas och göras tillgänglig samt hur måluppfyllelsen kan mätas. I detta ingår att överväga hur samhällsorienteringen inom ramen för de i lagrådsremissen föreslagna etableringsplanerna kan kombineras med t.ex. studier i svenska språket och praktik av olika slag. Många nyanlända invandrare har kommit till som anhöriga till personer som är etablerade här och omfattas därför inte av den föreslagna lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Även dessa invandrare kan ha behov av samhällsorientering. Utredaren ska undersöka förutsättningarna för kommunerna att erbjuda även dem samhällsorientering. i har i samarbete med flera av länets kommuner genomfört en förstudie, Regional samhällsinformation i . arbetar också med frågan om samhällsinformation vad gäller kvotflyktingar. Utredaren ska ta del av dessa och andra erfarenheter som gjorts inom ramen för länsstyrelsernas samordningsuppdrag. Regeringen beslutade att ge länsstyrelserna i uppdrag att kartlägga befintlig samhällsinformation för nyanlända invandrare på lokal och regional nivå samt att utveckla en webbaserad samhällsportal som kan användas i samtliga län. Länsstyrelserna ska redovisa sitt uppdrag . Utredaren ska följa länsstyrelsernas kartläggningsarbete och ta del av resultatet. Flera organisationer som har bildats på etnisk grund bidrar till nyanländas etablering och integration. Utredaren ska belysa hur organisationerna kan bidra till samhällsorienteringen t.ex. genom verksamhet som syftar till att underlätta förståelsen av den svenska kulturen. Erfarenheter av hur frågan om samhällsorientering har lösts i andra jämförbara länder ska tas till vara. Förslagen ska finansieras inom ramen för de medel som finns anslagna och beräknade för samhällsorientering i den proposition om nyanländas etablering som regeringen avser att presentera för . Om utredaren lämnar förslag till en vidgning av det kommunala uppdraget ska förslag till finansiering presenteras. Utredaren ska lämna fullständiga förslag till författningsreglering och andra åtgärder som uppdraget kräver. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med , , , , , länsstyrelserna, samt Kommuner och Landsting. Utredaren ska redovisa uppdraget i den del det avser regleringen av samhällsorienteringen för de nyanlända som omfattas av den föreslagna lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare . Ett slutbetänkande ska lämnas . (Integrations- och jämställdhetsdepartementet) 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. 8.En myndighet för havs- och vattenmiljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flyktingmottagandet. Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. En mer flexibel utrikesrepresentation. Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Första hjälpen i psykisk hälsa. Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. En reformerad budgetlag. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Skolgång för alla barn. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. Svensk forskning om jämställdhet och skola. Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. Bättre marknad för tjänstehundar. Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 – utmaningar för slutförvarsprogrammet. En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] Prissatt vatten? Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. för nyanlända utanför flyktingmottandet. Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. Flyttningsbidrag och unionsrätten.