sou · GYB365 · 2010-10-13 00:00:00 — Om utredaren finner att en behörighetsreglering för vissa arbetsuppgifter inom är möjlig och lämplig, ska utredaren också lämna förslag på hur frågan fortsättningsvis kan hanteras. Utredaren ska samråda med (S 2007:14). Vid utarbetandet av förslag till förändringar ska utredaren ta hän- syn till de EG-rättsliga bestämmelser som gäller på hälso- och sjukvårdens område, som exempelvis och rådets direktiv /36/EG av om erkännande av yrkeskvalifikationer samt de EG-rättsliga bestämmelser som gäller på område. Utredaren ska också ta hänsyn till den överenskommelse som finns mellan de nordiska länderna om en gemensam arbetsmarknad för viss hälso- och sjukvårdspersonal. Utredaren ska, i förekommande fall, föreslå följdändringar i andra lagar och förordningar. Utredaren ska beakta de skattemässiga effekterna av ändringar i legitimationsbestämmelserna. Kostnadsberäkningar av förslagen och andra konsekvensbeskriv- ningar ska göras i enlighet med kommittéförordningens (1998:1474) bestämmelser. Det är av särskild vikt att utredaren redovisar eko- nomiska konsekvenser av eventuella förslag om reglering inom social- tjänsten. Utredaren ska i sitt arbete samråda med , Läke- medelsverket, och andra berörda organisationer. Utredaren ska redovisa uppdraget . Förteckning över möten, konferenser och besök Förteckning över enskilda möten med yrkesförbund, andra intressegrupper och myndigheter samt besökta konferenser och studiebesök Möten med yrkesförbund och andra intressegrupper 10.Svensk Förening för Sjuksköterskor i Diabetesvård 23.Sveriges Kommuner och Landsting 26.Kommittén för Alternativ Medicin () 32.Gestalt i och Auktoriserade Gestaltterapeuter 37.Sveriges Kommuner och Landsting och folktandvårds- förening 48.Torkel () och (Vidarkliniken) Möten med myndigheter m.m. 1.Barnskyddsutredningen (S 2007:14) 5.Missbruksutredningen (S 2008:04) 7.Utredningen om tredje steget inom tandvårdsstödet (S 2009:C) 8.Företrädare för grundutbildningar inom tandvården, möte på Konferenser, studiebesök m.m. 2.Studiebesök på , Klinisk Patologi/Cytologi 090910 4.Nationellt forum för sjuksköterske- och specialistsjuksköterske- programmen 091106 5.Helse- og omsorgsdepartementet och Helsedirektoratet i 091112 7.Forum för lärare på tandhygienistutbildningarna (SRAT) 091120 9.Nätverk för Medicinskt Ansvariga Sjuksköterskor () hos Kommuner och Landsting 100128 10.Öppet seminarium om socialtjänstlagen () 100128 11.Nätverk socialchefer () 100205 13.Ekhagastiftelsens vetenskapliga konferens med fokus på inte- grativ vård och tarmekologi och allergi 100422-23 14.Studiebesök på Medicinska fakulteten i 100427 15.Konferens om organisationsbildning för alternativ och komple- mentär medicin, AKM () 100212 16.Lärosäten som anordnar tandhygienistutbildningen 100219 17.Verksamhetschefer med ansvar för specialistsjuksköterskor 100223 och 100305 20.Medicinska fakulteten i 100427 22.Stockholms läns landstings specialitetsråd för tand- och käk- sjukdomar 100517 och 100526 Deltagande organisationer i referensgruppen 2.Svenska Audionomföreningen, rådgivare 3.Vårdförbundet, vice ordförande 5.Sveriges Läkarförbund, styrelseledamot 6.Optikerförbundet, ordförande och VD 7.Sveriges Psykologförbund, förbundsjurist 8.Legitimerade Sjukgymnasters Riksförbund, FoU-chef och 9.Sveriges Tandhygienistförening, universitetslektor 10.Sveriges Tandläkarförbund, ordförande 13.Sveriges Tandteknikerförbund, ordförande och VD 14.Vårdföretagarna, styrelseledamot och kvalitets- chef 15.SKTF, socialpolitiskt ansvarig Förteckning över hearings med intressegrupper m.fl. Hearing med patient- och brukarorganisationer om frågorna i utredningens uppdrag, utom frågan om reglering av vissa arbetsuppgifter inom åt narkotika och läkemedelsberoende, RFHL 4.Sveriges Pensionärers Riksförbund, SPRF 9.SPES, för SuicidPrevention och Efterlevandes Stöd Hearing med patient- och brukarorganisationer avseende frågan om reglering av vissa arbetsuppgifter inom 1.Pensionärernas riksorganisation, PRO 2.Sveriges pensionärsförbund, SPF 3.Sveriges Pensionärers Riksförbund, SPRF 4.Svenska Kommunalpensionärernas Förbund, SKPF , unga och vuxna med utvecklings- störning, FUB Hearing om specialistsjuksköterskor anordnad av Kommuner och Landsting Deltagare från landsting, regioner och kommunförbund i landet. Två hearings anordnade tillsammans med om specialistsjuksköterskeutbildningen Deltagare från lärosäten som erbjuder specialistsjuksköterske- utbildning Två hearings anordnade tillsammans med med deltagare från föreningar för specialistsjuksköterskor hälso- och sjukvård – TRIHS 12.Riksföreningen för sjuksköterskor inom trauma 13.Riksföreningen för sjuksköterskor urologi 14.Riksföreningen för sjuksköterskor inom äldrevård 18.Sjuksköterskor för palliativ omvårdnad 19.Specialistföreningen för öron- näs och halssjuksköterskor 20.Svensk förening för sjuksköterskor i diabetesvård 22.Sveriges sjuksköterskor inom området smärta Hearing med organisationer för utövare av alternativa behandlingsformer 1.Register för Ackrediterade Counsellors i (RACS) 2.Näringsmedicinska Terapeutförbundet () 3.Sveriges Auktoriserade Gestaltterapeuter () 8.Svenska Naturmedicinska Sällskapet, SNS 10.Svenska Akademin för Klassisk Homeopati 16.Sveriges Hudterapeuters () 17.Skandinaviska Förbundet för Komplementär medicin (SFKM) 18.Svenska Naturläkarförbundet () 19.Näringsmedicinska Terapeutförbundet () i (FMS) i (SAMT) Förteckning över diagnostiska läkemedel -Cyklopentolat Cyclogyl – Alcon Cyclopentolat Chauvin – Ophthalmics Tropikamid Chauvin – Ophthalmics Phenylephrine hydrochlorid Chauvin – Oxibuprokain Chauvin – Ophthalmics Tetrakain Chauvin – Ophthalmics - Lidokain-fluorescein kombination Fluress – Abigo Lidokain-Fluorescein Chauvin – Ophthalmics 4 och bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) För specialistsjuksköterskeexamen skall studenten visa sådan kunskap och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som specialist- sjuksköterska. För specialistsjuksköterskeexamen med respektive inriktning skall studenten -visa kunskap om områdets vetenskapliga grund och insikt i aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete samt kunskap om sambandet mellan vetenskap och beprövad erfarenhet och sambandets be- tydelse för yrkesutövningen, och -visa fördjupad kunskap i planering, ledning och samordning av vård- och hälsoarbetet. För specialistsjuksköterskeexamen med respektive inriktning skall studenten -visa fördjupad förmåga att självständigt och i samverkan med patient och närstående identifiera vårdbehov och upprätta omvård- nadsplan, -visa förmåga att leda och utvärdera omvårdnadsåtgärder, -visa fördjupad förmåga att initiera, genomföra och utvärdera hälsofrämjande och förebyggande arbete, -visa förmåga att integrera kunskap samt analysera, bedöma och hantera komplexa frågeställningar och situationer, -visa förmåga att medverka vid och självständigt utföra under- sökningar och behandlingar inklusive vård i livets slutskede, och -visa vårdpedagogisk förmåga. För specialistsjuksköterskeexamen med respektive inriktning skall studenten -visa självkännedom och empatisk förmåga, -visa förmåga att med helhetssyn på människan göra åtgärds- bedömningar utifrån relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska aspekter med särskilt beaktande av de mänskliga rättig- heterna, -visa förmåga till ett professionellt förhållningssätt gentemot patienter och deras närstående, och -visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens. För specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot anestesi- sjukvård skall studenten också -visa förmåga att ansvara för övervakning och utförande av lokal och generell anestesi, analgesi och sedering i samband med operationer, undersökningar och behandlingar av patienter, och -visa förmåga att tillämpa sina specialistkunskaper vid stora olyckor och katastrofer. För specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot intensivvård skall studenten också -visa förmåga att observera och bedöma funktionen hos patienter avseende alla organsystem och patientens psykiska tillstånd samt förmåga att vid behov initiera och självständigt utföra medicinska åtgärder, och -visa förmåga att tillämpa sina specialistkunskaper vid stora olyckor och katastrofer. För specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot operations- sjukvård skall studenten också -visa förmåga att ansvara för aseptik, instrumentering, infek- tions- och komplikationsförebyggande åtgärder i samband med operationer, behandlingar och undersökningar av patienter samt förmåga att hantera biologiska preparat, och -visa förmåga att tillämpa sina specialistkunskaper vid stora olyckor och katastrofer. För specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot ambulanssjuk- vård skall studenten också -visa förmåga att självständigt bedöma den sjukes eller skadades somatiska och psykiska status och omedelbara behov samt visa förmåga att genomföra de åtgärder som krävs för patienter under starkt varierande förhållanden, och -visa förmåga att tillämpa sina specialistkunskaper vid stora olyckor och katastrofer. För specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot kirurgisk vård skall studenten också -visa förmåga att hos patienter med behov av kirurgiska insatser observera, bedöma och åtgärda komplexa vårdbehov. För specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot medicinsk vård skall studenten också -visa förmåga att hos patienter inom medicinsk vård observera, bedöma och åtgärda komplexa vårdbehov. För specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot onkologisk vård skall studenten också -visa förmåga att hos patienter med behov av onkologisk vård observera, bedöma och åtgärda komplexa vårdbehov, och -visa sådan kunskap och färdighet som krävs för att arbeta med bland annat cytostatikaterapi och strålbehandling. För specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot hälso- och sjukvård för barn och ungdomar skall studenten också -visa förmåga att självständigt bedöma, planera, genomföra och utvärdera de åtgärder som behövs för att främja den fysiska, psykiska och sociala hälsan och förebygga uppkomsten av sjuk- dom och sjukdomskomplikationer, -visa förmåga att hos barn och ungdomar i olika utvecklings- stadier observera, bedöma och åtgärda komplexa vårdbehov, och -visa sådan kunskap som krävs för att ansvara för hälsounder- sökning och vaccinationsverksamhet. För specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot psykiatrisk vård skall studenten också -visa förmåga att observera, bedöma, åtgärda och utvärdera kom- plexa vårdbehov, -visa förmåga att möta människor i kris, och -visa sådan kunskap och färdighet som krävs för att medverka i behandling, habilitering och rehabilitering inom psykiatrisk vård och omsorg. För specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot vård av äldre skall studenten också -visa förmåga att självständigt bedöma, planera, genomföra och utvärdera de åtgärder som behövs för att främja den fysiska, psykiska och sociala hälsan och förebygga uppkomsten av sjuk- dom och sjukdomskomplikationer, och -visa förmåga att hos äldre patienter observera och bedöma kom- plexa behov av vård och rehabilitering. För specialistsjuksköterskeexamen med inriktning mot distrikts- sköterska skall studenten också -visa förmåga att självständigt bedöma, planera, genomföra och utvärdera de åtgärder som behövs för att främja fysisk, psykisk och social hälsa hos patienter och förebygga uppkomsten av sjuk- dom och sjukdomskomplikationer, -visa förmåga att observera och bedöma komplexa behov av vård, habilitering och rehabilitering hos patienter, och -visa sådan kunskap som krävs för att ansvara för hälsoundersök- ning och vaccinationsverksamhet. Självständigt arbete (examensarbete) För specialistsjuksköterskeexamen skall studenten inom ramen för kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete (examensarbete). För specialistsjuksköterskeexamen skall studenten ha fullgjort en verksamhetsförlagd del av utbildningen av en omfattning som är anpassad efter behovet för respektive inriktning. I examensbeviset skall utbildningens inriktning anges. För en specialistsjuksköterskeexamen med en viss inriktning skall också de preciserade krav gälla som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna examensbeskrivning. Principöverenskommelse mellan staten och om ett statligt övertagande av huvudmannaskapet för lands- tingens vårdhögskoleutbildningar mellan svenska staten och Bilaga 3 till prop. , läns landsting (i län), (), (), (i ), Krono- bergs läns landsting (), läns lands- ting (i län), landsting (Lands- tinget ), läns landsting (), (), läns lands- ting (), (Lands- tinget i ), läns landsting, läns lands- ting (), (Lands- tinget ), (), (), Jämt- lands läns landsting, , och är huvudmän för vårdhögskoleutbildningarna, dvs. utbildning till arbetsterapeut, audionom, barnmorska, biomedicinsk analytiker, sjukgymnast, sjuksköterska (inkl specialistutbildningar) och tand- hygienist samt utbildning inom social omsorg. Med huvudmannaskap förstås i denna överenskommelse det över- gripande ansvaret för att organisera, genomföra och finansiera hög- skoleutbildningar inom vårdområdet. De förhållanden, som redo- visas nedan, där den statliga högskolan på uppdrag av landstingen svarar för själva genomförandet av nämnda utbildningar innebär inte att staten är huvudman. Med landsting avses i det följande samtliga landsting, inklusive och , och . 1977 omorganiserades den svenska högskolan och högskolebegreppet vidgades. Detta som en följd av , , som i sitt betänkande (SOU 1973:2) presenterade ett förslag till omstruk- turering av den svenska högskolan där högskolan indelades i en statlig och en högskolesektor. Med anledning av om- organisationen föreskrevs i då gällande högskolelag, (1977:218), att huvudman för högskolan är staten samt, efter medgivande av reger- ingen eller myndighet som regeringen utser, kommun och landstings- kommun. Enligt nu gällande högskolelag (1992:1434) får kommuner och landsting anordna högskolor endast med regeringens medgiv- ande. Huvudmannaskapet för vårdhögskoleutbildningarna har varit föremål för utredningar och diskussioner alltsedan reformen 1977 och beslöt 1991 att huvudmannaskapsfrågan för de s.k. medellånga vårdutbildningarna åter skulle utredas. I enlighet med innehållet i propositionen Utbildning och forskning – Kvalitet och konkurrenskraft (prop. 1993/1994:177) beslöt regeringen att skapa utrymme för alternativa samarbetsformer i syfte att höja kvaliteten och forskningsanknytningen i vårdhögskoleutbildningarna. Därmed gavs landstingen möjlighet att genom avtal med staten överlämna utbildningsuppdrag till statliga universitet och högskolor. –1999 kom samtliga landsting med undantag av och att teckna sådana avtal med staten. tillsatte regeringen den s.k. med uppgift att bland annat kartlägga rekryteringsbehovet inom vård- och omsorgssektorn, analysera villkor som påverkar rekryteringen samt ge förslag till åtgärder mot kommande bristsituation inom vårdyrken. Kommissionen redovisade sitt arbete i rapporten Den ljusnande framtid är vård (Ds 1999:44). I rapporten föreslog kom- missionen beträffande landstingens vårdhögskoleutbildningar att huvudmannaskapet för dessa i sin helhet borde överföras till staten . Regeringen avsåg att i detta syfte inleda diskussioner med landstingen. I budgetpropositionen för (1999/2000:1) framförde regeringen också att man hade för avsikt att inleda förhandlingar med landstingen i syfte att klargöra under vilka förutsättningar det samlade huvudmannaskapet för de nuvarande landstingskommunala vårdhögskoleutbildningarna kan överföras till staten. Med anledning av detta tillsatte regeringen en förhandlingsdelegation med representanter för Utbildnings- departementet och . Likaså utsåg Landstings- förbundets styrelse en förhandlingsdelegation inför kommande överläggningar med staten. NULÄGE OCH GÄLLANDE AVTAL Avtalen som 1995–1999 tecknats mellan landsting och respektive högskola omfattar ramavtal, överflyttningsavtal och utbildnings- avtal. Av ramavtalen framgår de övergripande villkoren för över- lämnande av uppdraget till staten, avtalens varaktighet samt former för förlängning/uppsägning av avtalen, former för ersättning m.m. Överflyttningsavtalen omfattar själva överförandet till den statliga högskolan, formerna för övertagande av personal, frågor som rör de studenter som antagits till utbildning, ersättningen för lokaler, inredning och utrustning m.m. I utbildningsavtalen regleras den ekonomiska ersättningen för helårsstudenter och helårsprestationer, utbildningarnas inplacering i olika utbildningsområden, utbildningens lokalisering samt övriga individuella överenskommelser som har bedömts nödvändiga. Två typer av utbildningsavtal förekommer. Dels de som tecknades före dels de som tecknades efter detta datum. Inom varje avtalstyp finns två modeller där den ena har en uppdragsliknande och mer preciserad utform- ning medan den andra endast har en generell ram med fastställt belopp. Klinisk praktik är antingen inräknad i det totala beloppet eller utan kostnad tillhandahållen. Avtalens giltighet anges som tillsvidare med en ömsesidig uppsägningstid eller med ett fast datum för upphörande. Inget avtal löper ut och 2001. Bilaga 7 SOU 2010:65 Mot bakgrund av ovanstående har parterna denna dag träffat följande överenskommelse och enats om följande avsiktsförklaring, vilka grundar sig på en samsyn att utbildningarna i fråga bäst genomförs och utvecklas under ett statligt huvudmannaskap men i ett nära sam- arbete med landstingen. Parterna är överens om att huvudmannaskapet för vårdhögskole- utbildningarna skall övergå till staten i enlighet med vad som anförs nedan. Parterna är överens om att utbildningsvolymen inom vårdhög- skoleområdet skall öka. På grundval av utbildningsvolymen bedömde , att utbildningen av sjuksköterskor borde ökas med 1000 nybörjarplatser för att tillgodose en förväntad efterfrågeökning. Denna volymökning är till betydande delar redan förverkligad genom landstingens insatser . I det fall att beslutar om ett förändrat huvudmannaskap avser regeringen att föreslå att tillföra nya utbildningsplatser till vårdhögskole- området. Vidare avser staten att, vid ett förändrat huvudmanna- skap, verka för en fortsatt volymökning inom vårdhögskoleområdet. En utbyggd vårdhögskoleutbildning förutsätter ett effektivt ut- nyttjande av såväl högskolans utbildningskapacitet som landstingens vårdorganisation. Vid övertagandet av huvudmannaskapet har staten för avsikt att ta tillvara nuvarande struktur i form av de högskolor där vårdhögskoleutbildning bedrivs. Staten avser att erbjuda de fristående högskolorna, , Sophiahemmets sjuksköterskehögskola och ett utbildningsuppdrag med i huvudsak samma omfatt- ning och inriktning som då erhöll utbildnings- uppdraget beträffande vårdhögskoleutbildningarna från . Ett överförande av huvudmannaskapet för vårdhögskoleutbildning- arna till staten medför att dessa blir en del av den etablerade högskolekultur som finns vid statliga universitet och högskolor. Detta ger vårdhögskoleutbildningarna samma villkor och möjlig- heter som gäller för övrig högskoleutbildning. Regeringen inleder en förstärkning av forskningen inom vårdområdet vilket framgår av regeringens proposition om Forskning och förnyelse (prop. 2000/01:3) liksom av budgetpropo- sition (prop. 2000/01:1) om satsning på forskarskola och forskning inom vård- och omsorgsområdet. En väl fungerande klinisk praktik är av grundläggande betydelse för en bra vårdhögskoleutbildning. Vid ett statligt huvudmannaskap är högskolan beroende av att landstingen även fortsättningsvis till- handahåller praktikplatser i sin verksamhet. Inriktningen är att landstingen skall erbjuda minst det antal praktikplatser med inrikt- ning mot landstingskommunal verksamhet som högskolan disponerar vid övertagandet och att genom ytterligare praktikplatser tillgodose framtida behov. Parterna är ense om vikten av samverkan mellan högskola och vårdgivare för att utveckla den kliniska praktiken. Det uppdrag som landstingen lagt på den statliga högskolan har lett till ett förtroendefullt samarbete. Parterna är ense om vikten av en fortsatt och utvecklad samverkan mellan landsting och högskola i utbildningsfrågor även vid ett statligt huvudmannaskap för vårdhög- skolorna. I denna samverkan utgör landstingens representation i berörda högskolestyrelser ett betydelsefullt inslag. De regionala frågorna har kommit alltmer i fokus för landstingen och kommunerna. Parterna är därför ense om att samverkans- formerna behöver utvecklas mellan landstingen och högskolan för en gemensam strävan att förbättra förutsättningarna för tillväxt i regionen. Denna samverkan är en viktig del i högskolans fullgör- ande av sin s.k. tredje uppgift. Överföring av huvudmannaskapet för vårdhögskoleutbildningarna till staten medför en reducering av det generella statsbidraget till landstingen under utgiftsområde 25 med . Det statsbidrag som utgår till landstingen för utbild- ning till vårdyrken upphör att gälla . Detta gäller den särskilda fördelningen till landsting/kommun som finns angiven under utgiftsområde 16, anslag 25:69 avseende Enskilda och kommunala högskoleutbildningar. Landstingen omfattas av det kommunala utjämningssystemet. I utjämningssystemet ingår bl.a. utjämning för kostnadsskillnader (kostnadsutjämning) avseende landstingskommunal högskoleutbild- ning. Som en konsekvens av förstatligandet av vårdhögskolorna skall kostnadsutjämningen inte omfatta hög- skoleutbildning. Regeringen avser därför att föreslå att ändra i lagen (1995:1515) om utjämningsbidrag till kommuner och landsting och i lagen (1995:1516) om utjämningsavgift för kom- muner och landsting i enlighet därmed. I det belopp som anges i § 9 ingår ersättning för klinisk praktik. Parterna är överens om att frågor rörande den kliniska praktiken skall regleras i avtal mellan högskola och landsting senast då huvudmannaskapet övergår till staten. Om inte annat överenskoms mellan högskola och landsting erhåller er- sättning från högskolan för den kliniska praktik, som är förlagd till verksamheter, med per student och praktik- vecka. I så kallade överflyttningsavtal, som samtliga landsting med undan- tag för och –1999 tecknat med staten, regleras kostnader för statens övertagande av personal, studenter, lokaler, inventarier, avtal med tredje man m.m. För , som bedriver ut- bildning vid i , är ovanstående förhåll- anden oreglerade gentemot staten. Även vid ett statligt huvud- mannaskap kommer vårdhögskoleutbildningar att bedrivas i . I det fall staten avser att själv bedriva utbildningen behöver en särskild överenskommelse i form av ett överflyttnings- avtal tecknas mellan staten och . I den reglering som avses i 9–12 §§ ingår inte de ekonomiska konse- kvenserna av ett sådant överflyttningsavtal. För där kommunen inte själv bedriver någon vårdhögskoleutbildning är tecknande av överflyttningsavtal inte aktuellt. har , genom avtal med och i samverkan med kommunen, viss vårdhögskoleutbildning förlagd till . Reger- ingen avser att vid ett statligt huvudmannaskap uppdra åt att långsiktigt fortsätta sitt engagemang på . Detta behöver regleras i särskild överenskommelse mellan kommunen och institutet. Denna överenskommelse blir gällande när den har godkänts av -regeringen och , -samtliga landsting inkl. samt när staten och samtliga landsting, förutom och , har enats om att de ramavtal som har slutits angående överflyttning av vårdhögskoleutbildning skall upphöra att gälla den dag som ett ändrat huvudmannaskap träder i kraft. Undertecknat i i två likalydande exemplar av vilka parterna tagit var sitt. Yrkesorganisationer och forskning inom alternativ- och komplementärmedicin Inom området för alternativ- och komplementärmedicin finns ett stort antal organisationer inom olika terapier. I denna bilaga be- skrivs några av dessa med utgångspunkt från uppgifter som inhämtats via Internet.