sou · GXB375d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Även denna del av uppdraget ska redovisas i samband med slutredovisningen . ska göra en allmän översyn av folkbokföringslag (SFS 1991:481). Utredaren ska bedöma om bestämmelserna är ändamålsenliga utifrån folkbokföringens upp- gifter att fastställa personers bosättning, registrera personuppgifter och förse myndigheter, företag och andra med korrekta och aktuella uppgifter om befolkningen. Om utredaren kommer fram till att vissa bestämmelser inte är ändamålsenliga eller är svåra att tillämpa, ska utredaren lämna förslag till de författningsändringar och andra åtgärder som behövs för att förbättra förutsättningarna för en korrekt och effektiv folkbokföring. I översynen ingår att särskilt utreda följande frågor. Hur den nuvarande uppbyggnaden av personnumren kan ändras så att behovet av ett större antal personnummer kan tillgodoses. Hur systemet med samordningsnummer fungerar i praktiken. Om utredaren kommer fram till att dagens system ska behållas, ska utredaren lämna förslag till eventuella författningsändringar och andra åtgärder som bedöms nödvändiga för att förbättra systemet. Om utredaren däremot kommer fram till att ett annat identifieringssystem bör inrättas, ska utredaren lämna förslag till hur ett sådant system ska författningsregleras. I så fall ska möjligheterna att införa ett system där folkbokföring inte utgör en förutsättning för tilldelande av personnummer särskilt utredas. Utredaren ska i sammanhanget särskilt beakta situationen för tjänstemän vid utländska beskickningar, konsulat, Europeiska gemenskapen och internationella organisationer i . Utöver dessa frågor utpekas i direktiven särskilt bl.a. följande frågor. Om folkbokföringen även i fortsättningen ska knytas till de kyrkliga församlingarna eller om någon annan lösning ska väljas. Om det är lämpligt att införa en författningsreglering av s.k. sekretessmarkering av uppgifter i folkbokföringsdatabasen. Om reglerna för folkbokföring av barn med dubbel bosättning är ändamålsenliga och i överensstämmelse med barnets bästa. Enligt och rådets direktiv /38/EG av om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier, det s.k. rörlighetsdirektivet, har unionsmedborgare rätt att uppehålla sig på en annan medlemsstats territorium utan några andra villkor eller formaliteter än kravet på att inneha ett giltigt identitetskort eller pass. Motsvarande uppehållsrätt har familjemedlemmar som inte är medborgare i en medlemsstat, som följer med eller ansluter sig till unionsmedborgaren och som innehar giltigt pass. För uppehållsrätt förutsätts att unionsmedborgaren a)är anställd eller egen företagare i den mottagande medlemsstaten, eller b)för egen och sina familjemedlemmars räkning har tillräckliga tillgångar för att inte bli en belastning för den mottagande medlemsstatens sociala biståndssystem under vistelsen, samt har en heltäckande sjukförsäkring som gäller i den mottagande medlemsstaten, eller c)är inskriven vid en erkänd utbildningsanstalt i den mottagande medlemsstaten och dels har en heltäckande sjukförsäkring som gäller i den mottagande medlemsstaten, dels avger en försäkran om att han eller hon har tillräckliga tillgångar för att kunna försörja sig själv och familjen, så att de inte blir en belastning för den mottagande medlemsstatens sociala biståndssystem under deras vistelseperiod, eller d)är familjemedlem som följer med eller ansluter sig till en unionsmedborgare som uppfyller kraven i a, b eller c. Även familjemedlemmar som inte är medborgare i en medlemsstat har motsvarande uppehållsrätt om unionsmedborgaren uppfyller kraven i a, b eller c. Rörlighetsdirektivets bestämmelser om uppehållsrätt har genomförts i svensk rätt genom bestämmelser i bl.a. 3 a kap. utlänningslagen (2005:716) prop. 2005/06:77, bet. 2005/06:SfU9, rskr. 2005/06:91. Enligt dessa bestämmelser i utlänningslagen ska reglerna om uppehållsrätt tillämpas även gentemot de EES-länder som inte är medlemmar i , dvs. Vid längre uppehåll än får enligt rörlighetsdirektivet den mottagande medlemsstaten ålägga unionsmedborgare att registrera sig hos behöriga myndigheter. Fristen för registrering får aldrig understiga räknat från ankomstdagen. I har en sådan registreringsskyldighet införts i 3 a kap. 10 § utlän- Enligt den paragrafen ska EES-medborgare som avser att stanna i än registrera sig hos . När det gäller unionsmedborgares familjemedlemmar som inte själva är unionsmedborgare uppställer rörlighetsdirektivet krav på att medlemsstaterna utfärdar uppehållskort om det planerade uppehållet överstiger . Även dessa bestämmelser har införts i 3 a kap. 10 § utlänningslagen med som prövningsmyndighet. Av den paragrafen framgår vidare att för medborgare i , , och gäller inte kraven på registrering av uppehållsrätt och uppehållskort. Kraven gäller inte heller för en utlänning som har ett giltigt uppehållstillstånd eller som från ankomsten till har ansökt om ett sådant tillstånd. Arbetssökande EES-medborgare behöver inte heller registrera sin uppehållsrätt. Enligt 3 a kap. 11 § utlänningslagen får förelägga en EES-medborgare eller hans eller hennes familjemedlem att registrera sig eller att ansöka om uppehållskort. får även förelägga EES- medborgaren eller familjemedlemmen att lämna in sådana uppgifter som är nödvändiga för att registrering och utfärdande av uppehållskort ska kunna ske. Ett sådant föreläggande får enligt 3 a kap. 12 § förenas med vite. Vid sidan av dessa regler gäller enligt 3 § folkbokföringslagen att den ska folkbokföras som efter inflyttning kan antas under sin normala livsföring komma att regelmässigt tillbringa sin nattvila eller motsvarande vila (dygnsvilan) i landet under . Inom efter inflyttningen ska flyttningsanmälan göras till . Dessa regler gäller såväl för EU-medborgare som utnyttjar sin uppehållsrätt och bosätter sig i som för svenskar som efter en längre utlandsvistelse flyttar tillbaka till . Det har ifrågasatts om det står i överensstämmelse med rörlighetsdirektivet att ålägga en unionsmedborgare som avser att stanna i att vända sig dels till för registrering enligt utlänningslagen, dels till för folkbokföring. har i rapporten av EG- direktivet 2004/38 (rörlighetsdirektivet), dnr Ju2007/5661, föreslagit att det särskilda registreringsförfarandet enligt utlänningslagen för EES-medborgare tas bort. Anledningen är att anser att ordningen med registrering har en begränsad betydelse eftersom den -inte är avgörande för rätten att vistas här, -inte inverkar på rätten att folkbokföra sig, -endast är till begränsad nytta och ledning för andra myndigheter, och -inte heller ger något tillförlitligt underlag för att statistiskt följa inflyttningen av EES-medborgare. framför vidare i sin rapport att den olikbehandling av medborgare från de nordiska länderna och övriga EES- området som de svenska reglerna innebär är olycklig och att samma regler bör gälla för alla EES- medborgare. För att en unionsmedborgare, med eller utan familj, ska kunna utnyttja rätten till fri rörlighet inom EU genom att bosätta sig i måste vissa förutsättningar, som redogjorts för, vara uppfyllda. Om förutsättningarna inte är uppfyllda har dessa personer inte uppehållsrätt och det krävs i stället uppehållstillstånd för att de ska få vistas i landet mer än . I 4 § folkbokföringslagen finns särskilda regler om folkbokföring av utlänningar som är skyldiga att ha uppehållstillstånd. Några motsvarande regler för folkbokföring av EU- medborgare och deras familjemedlemmar med uppehållsrätt finns inte. Utredaren ska, mot bakgrund av rörlighetsdirektivets bestämmelser om uppehållsrätt, utreda om det finns behov av särskilda bestämmelser vid folkbokföring av unionsmedborgare och deras familjemedlemmar. Utredaren ska även utreda om det finns bestämmelser i folkbokföringslagen som kan verka hindrande för unionsmedborgare som med eller utan familj vill utnyttja sin rätt till fri rörlighet i enlighet med rörlighetsdirektivet. Därvid ska utredaren särskilt utreda om de krav som folkbokföringslagen ställer på en unionsmedborgare från en annan medlemsstat som med eller utan sin familj bosätter sig i står i överensstämmelse med de administrativa formaliteter som dessa personer får belastas med enligt rörlighetsdirektivet. Utredaren ska lämna de förslag till reglering som övervägandena föranleder. En utgångspunkt ska vara att folkbokföringslagens bosättningsbegrepp även fortsättningsvis ska vara detsamma för unionsmedborgare som för andra. Om förslagen medför budgetkonsekvenser ska dessa redovisas och förslag lämnas på hur kostnaderna kan finansieras. () kommer parallellt med arbete utlänningslagens bestämmelser om registrering av uppehållsrätt att ses över. Den särskilda utredaren ska beakta de överväganden och slutsatser som det arbetet resulterar i. Utredaren ska redovisa sina slutsatser beträffande de uppgifter som tillkommit genom detta direktiv i samband med slutredovisningen av uppdraget . Enkät om ert behov av en geografisk indelning Alla understrukna ord förklaras i en bilaga till följebrevet. Använder ni nuvarande församlingsindelning, med hjälp av LKF-koden eller på annat sätt, i er verksamhet? Gå till fråga 4. Vad använder ni nuvarande församlingsindelning till? Frågan besvaras endast om ni svarat Ja på fråga 1. Vet Ja Nej inte Samhällsplanering och -uppföljning, exempelvis inom områdena vård, skola, omsorg och transporter. Forskning, utredning, utvärdering och liknande. nuvarande församlingsindelning ligger till grund för administrativa indelningar i den egna verksamheten, exempelvis upptagningsområden. Fråga 2 (fortsättning) Vet Ja Nej inte nuvarande församlingsindelning används för att kunna ta ut rätt avgift, skatt, interndebitering eller liknande. nuvarande församlingsindelning används för att strukturera arkivmaterial. nuvarande församlingsindelning används för att kunna nå personer inom ett begränsat geografiskt område, exempelvis vid reklamutskick. nuvarande församlingsindelning används för att hänföra markområden till ett geografiskt område, exempelvis för att lämna bidrag till verksamhet inom området. Varifrån hämtar ni uppgifter om nuvarande församlingsindelning? Frågan besvaras endast om ni svarat Ja på fråga 1. Det är möjligt att ange flera alternativ. Lantmäteriet eller en lantmäterimyndighet. Den lösning utredningen föreslår ska tillgodose samhällets behov av en geografisk indelning. Nedan redovisas tre alternativa lösningar. Vilket alternativ tillgodoser bäst era behov? Alternativ 1: Församlingsindelningen behålls. Några ändringar jämfört med genomförs inte. församlingsindelning finns kvar och uppdateras i officiella kartor och register, exempelvis i folkbokföringsdatabasen och i fastighetsregistret med registerkartan. Någon ny geografisk indelning införs inte i folkbokföringsdatabasen, i officiella kartor eller i fastighetsregistret. Enskilda folkbokförs även på fastighet och i församling. Alternativ 2: Församlingsindelningen slopas och en ny indelning införs. församlingsindelning slopas i officiella kartor och register, exempelvis i folkbokföringsdatabasen och i fastighetsregistret med registerkartan. En ny geografisk indelning införs i officiella kartor och register, exempelvis i folkbokföringsdatabasen och i fastighetsregistret, för att ersätta församlingsindelningen. Enskilda folkbokförs på fastighet och i kommun. Alternativ 3: Församlingsindelningen slopas och ingen ny indelning införs. församlingsindelning slopas i officiella kartor och register, exempelvis i folkbokföringsdatabasen och i fastighetsregistret med registerkartan. Någon ny geografisk indelning införs inte i officiella kartor eller register, exempelvis i folkbokföringsdatabasen eller i fastighetsregistret, för att ersätta församlingsindelning. Enskilda folkbokförs på fastighet och i kommun. Fråga 4 (fortsättning) Ange endast ett alternativ. Det spelar ingen roll vilket alternativ som väljs. Församlingsindelningen slopas och en ny indelning Gå till fråga 5. Församlingsindelningen slopas och ingen ny Gå till fråga 6. Annan lösning bör väljas, nämligen Vilken geografisk indelning anser ni bör ersätta församlingsindelning i folkbokföringsregistret, på officiella kartor och i fastighetsregistret, för att era behov ska tillgodoses? Frågan besvaras endast om ni valt Alternativ 2 i fråga 4. Ange endast ett alternativ. Församlingsindelningen /2000. Nyckelkodsområdena bildar utgångspunkten för en ny indelning som staten beslutar om. Annan geografisk indelning, nämligen Skulle det få några konsekvenser för er verksamhet om utredningen väljer ett annat alternativ än det som ni har kryssat för i fråga 4 och i så fall vilka? Frågan besvaras endast om ni valt Alternativ 1, 2, 3 eller Annan lösning bör väljas i fråga 4. Om ni vill kan ni här lämna ytterligare kommentarer eller utveckla era tidigare svar. Myndighet eller organisation: (Fi 2007:11) Enkät om ert behov av en geografisk indelning har fått regeringens uppdrag att utreda om enskilda personer även ska folkbokföras i församlingar1 eller om enskilda i stället ska knytas till någon annan geografisk indelning. När vi väljer lösning ska vi ta hänsyn till samhällets behov av en geografisk indelning och konsekvenserna av förslaget för administration, statistik och forskning. Det ingår inte i vårt uppdrag att överväga ändringar av andra geografiska indelningar som fastighet, kommun och län.2 1Alla understrukna ord förklaras i ordlistan som finns i en bilaga, sist i detta följebrev. 2Våra direktiv finns i dir. 2007:123 Folkbokföringen som ni hittar här: . Mer om bakgrunden till denna enkät Folkbokföring innebär bland annat fastställande av en persons bosättning. Personer ska enligt de bestämmelser som gäller folkbokföras på den fastighet och i den församling där han eller hon bor. En person kopplas till en församling genom den så kallade LKF-koden, som används i stora delar av samhället, bland annat för att ta fram individstatistik på församlingsnivå.3 Fram bestämde staten över församlingsindelningen. Det fanns då cirka 2 500 församlingar och det gjordes sällan några större ändringar i indelningen. skildes från staten 2000 och är det kyrkan som bestämmer över församlingsindelningen. Församlingarna har blivit större och minskat i antal med cirka 700 till cirka 1 800 församlingar. Skälet till att kyrkan slår samman sina församlingar till större enheter är att många församlingar är för små för att tillgodose kyrkans behov av bärkraftiga enheter. Utvecklingen mot färre och större församlingar fortsätter. Församlingarna har alltså blivit en mer instabil geografisk indelning att använda i det civila samhället. Ert behov av en geografisk indelning För att vi ska få ett så korrekt underlag som möjligt för vårt förslag ber vi er att svara på den enkät som bifogats i e postmeddelandet. Vi är tacksamma för ett samlat svar från hela er myndighet eller organisation. Era svar får stor betydelse för vårt fortsatta arbete i utredningen. 3 Se om användningen av LKF-koden i SOU 2000:17 Folkbokföring efter statkyrkareformen m.m. s. 127 ff. som ni hittar här: . Ni kan välja om ni vill svara på enkäten per e-post eller på papper. Om ni har frågor om enkäten är ni välkomna att kontakta (, eller 076-147 20 83). Instruktioner för att svara per e-post Öppna det bifogade dokumentet och spara det och ge det er myndighets eller organisations namn. Öppna det nya dokumentet och svara på kryssfrågorna genom att dubbelklicka på svarsrutorna och välja markerad. Skriv era svar på de öppna frågorna under respektive fråga. E-posta därefter ert svar med den nya filen som bilaga till . Instruktioner för att svara på papper Skriv ut enkäten och svara på frågorna. Posta den ifyllda enkäten till , , Box 347, 401 25 . Vi tackar på förhand för er medverkan! Nedan förklarar vi några av de begrepp som vi använder i följebrevet och i enkäten. Den geografiska indelning som är den minsta beståndsdel som delas in i. fastighet kan vara bebyggd eller obebyggd. Den geografiska indelning som beslutas av och utgör grunden för . Den indelning i församlingar som vid varje tidpunkt gäller inom . Den geografiska indelning i församlingar som ningen 1999/2000 kyrkan skildes från staten, det vill säga vid En indelning av yta i mindre områden. Exempel på geografiska indelningar är indelningarna i län, kommuner, församlingar och En kod som varje fastighet får av Statistiska centralbyrån och som talar om vilket län och vilken kommun och församling som fastigheten En geografisk indelning som kommunerna bestämmer över och använder företrädesvis för att ta fram statistik. En geografisk indelning av varje kommun i röstningsområden inför allmänna val som ska omfatta 1 000–2 000 personer och som beslutas Undersökning av behovet av en geografisk indelning För att få ett underlag i frågan om folkbokföringen även ska knytas till församlingar eller om någon annan lösning ska väljas har vi genom en enkätundersökning, som vi genomförde , undersökt bland annat användningen av församlingsindelning, om en annan indelning bör ersätta denna indelning och vilka konsekvenser olika alternativ kan få. Enkäten och följebrevet finns i bilaga 3. Vi skickade enkäten till statliga myndigheter och kommuner samt till företag, föreningar och några andra organ. Vi har delat in mottagarna av enkäten i fyra olika kategorier: Staten och kyrkan, kommuner och landsting, näringsliv samt kulturhistoriska intressenter. Vilka som har fått enkäten och svarat på den framgår av bilaga 4.1. Där framgår också indelningen i de olika kategorierna. Vi skickade totalt 95 enkäter, sex av mottagarna svarade inte på den. Totalt uppgår antalet svar till 99 eftersom några enkätmottagare har skickat in flera svar som vi räknar som lika många enkätsvar, se tabell 1. och har avstått från att fylla i enkäten. har i stället skickat in ett yttrande som instämt i. Yttrandet i dess helhet finns i bilaga 4.2. Övriga som svarat på enkäten har svarat på samtliga frågor som ska besvaras enligt instruktionerna i enkäten. Vi redovisar enkätsvaren för varje fråga. Svaren på fråga 7 redovisar vi inte separat utan de svaren har vi hänfört till den fråga som de närmast berör. I de flesta fall innebär det att svaren redovisas i anslutning till fråga 6 som behandlar konsekvenser av olika alternativ. Det är totalt 52 svarande som uppger att de använder församlingsindelningen, se tabell 2. Församlingsindelningen används bland annat inom följande områden: statistik, samhällsplanering, forskning, administrativa indelningar, för att kunna ta ut olika avgifter, arkivverksamhet, för att kunna nå personer och för att kunna hänföra mark till ett visst område, se tabell 3. Uppgift om församlingsindelningen hämtas från folkbokföringsdatabasen, lantmäterimyndigheterna, SCB, , Kammarkollegiet, SPAR, , Posten, Verket för näringslivsutveckling () (numera ) och beskattningsdatabasen, se tabell 4. Ungefär hälften av de svarande föredrar att församlingsindelningen behålls, att församlingsindelningen kompletteras med ytterligare en indelning eller att församlingsindelningen ersätts av en annan indelning. För ungefär en tredjedel av de svarande har valet av lösning ingen betydelse. Resterande anser att församlingsindelningen bör slopas och inte ersättas av någon ny indelning, se tabell 5 och 6. Av dem som anser att församlingsindelningen bör ersättas av eller kompletteras av en ny indelning anser knappt hälften att den nya indelning bör utgöras av en tidigare församlingsindelning eller en sockindelning. Knappt hälften anser att den nya indelningen bör utgå från nyckelkodsområdena, se tabell 7 och 8. De svarande har också redovisat de konsekvenser det för med sig om ett annat alternativ än det de förordar väljs. Vi ska utreda om folkbokföringen även ska knytas till församlingar eller om någon annan lösning ska väljas. Avgörande för vårt val av lösning ska vara samhällets behov av en indelning på ett geografiskt avgränsat område och de konsekvenser i administrativt hänseende, liksom för statistik och forskning förslaget medför, se bilaga 1. För att få ett underlag i denna del har vi utrett bland annat användningen av församlingsindelning, om en annan indelning bör ersätta denna indelning och vilka konsekvenser olika alternativ kan få. De resultat som redovisas nedan grundar sig på en enkätundersökning som vi genomförde . Enkäten utformades i dialog med experter i utredningen, sakkunnig i statistik från /kommittéservice i samt Kommuner och Landsting. Till enkäten bifogades en sändlista och ett följebrev, se bilaga 3 och 4.1. Enkäten skickades per e-post till myndighetens eller organisationens officiella e-postadress . Påminnelser skickades per e-post . Därefter har de statliga och kommunala myndigheter som inte svarat på enkäten påmints per telefon. I de fall vi har bedömt att de lämnade svaren varit otydliga, tvetydiga eller behövt utvecklas på annat sätt har den kontaktperson som angetts i enkätsvaret kontaktats. I några fall har denna kontakt lett till att svaret har ändrats, eftersom svaret visat sig bero på en missuppfattning av enkäten eller annat misstag. I andra fall har svaren kompletterats. Vid sammanställningen av enkätsvaren har stöd lämnats av sakkunnig i statistik och kanslisekreterare inom FA/kommitté- service, . Vi har skickat enkäten till statliga myndigheter och kommuner samt till företag och några andra organ. Eftersom valet av indelning har betydelse för kontinuiteten i historiska material skickade vi enkäten också till föreningar och liknande som har ett kulturhistoriskt intresse i frågan. Vi har delat in mottagarna av enkäten i fyra olika kategorier. Vilka som har fått enkäten och svarat på den framgår av bilaga 4.1. Där framgår också vilken kategori vi har hänfört de olika svarande till. Staten och kyrkan: I denna kategori finns de flesta statliga myndigheter som har fått enkäten. Vi har också valt att föra några privata organisationer som är intresseorganisationer för statliga myndigheter och liknande organ hit: Arbetslöshetskassornas samorganisation (SO) och (). Vi har också fört till denna grupp eftersom bolaget representerar ett statligt intresse (krisberedskap). Slutligen har vi fört och till denna grupp eftersom församlingarna i stor utsträckning ansvarar för begravningsverksamheten som är en statlig angelägenhet. Kommuner och landsting: Till denna kategori har vi utöver kommuner, landsting och regioner fört även Kommuner och Landsting (SKL) som är intresseorganisation för dessa myndigheter. Näringsliv: Till denna kategori har vi fört främst privata företag och intresseorganisationer för dessa, men också som har till uppgift att bland annat stärka näringslivets förutsättningar. Kulturhistoriska intressenter: Till denna kategori har vi fört ett antal föreningar och statliga myndigheter med ett kulturhistoriskt intresse i frågan. Svarsfrekvens och bedömning av tillförlitlighet Tabell 1 Antal utskickade enkäter och svar som kommit in Svarsfrekvensen tyder på att frågorna har ansetts vara angelägna att svara på. Urvalet av representanter för statlig och samt kulturhistoriskt orienterad verksamhet får anses vara sådant att resultatet kan anses gälla för hela dessa sektorer. Urvalet av kommuner och landsting, som har gjorts av Kommuner och 1Även svar som inneburit ett avstående från att fylla i enkäten och liknande svar har räknats med, se mer i avsnittet Allmänt om tolkningen av svaren. 2Skatteverket har kommit in med flera svar som vi delat in i fem grupper som vi räknar som fem enkätsvar. 3Inklusive ett svar från en aktör som inte fått enkäten skickad till sig. 4Statens arkiv har kommit in med flera svar som vi har delat in i sex grupper som vi räknar som sex enkätsvar. 5Riksarkivet som fått enkäten sänd till sig har inte lämnat något eget svar. har dock inte räknats in bland de enkätmottagare som inte svarat eftersom flera svar har kommit in från andra delar av statens arkiv, se föregående fotnot. SOU 2009:75 Bilaga 4