sou · GYB389 · 2010-12-09 00:00:00 — I denna litteraturöversikt framkom att antalet studier om samband mellan sam- eller mångsjuklighet och sjukfrånvaro är få, samt att det ofta uttalade sambandet kring detta inte gick att bekräfta med de studier som gjorts inom området. Bristen på vetenskapligt stöd berodde framförallt på två saker: dels att resultaten från studierna gick i olika riktning, dels att antalet studier var mycket begränsat och att de stora skillnaderna avseende design, typ av diagnoser som inkluderades och vilka utfallsmått som användes sällan möjliggjorde jämförelser. Studiernas var även genomgående av låg kvalitet. Antalet och andel studiedeltagare med samsjuklighet, generellt och i specifika diagnoser, var t.ex. ofta oklart. Vi identifierade 31 studier som hade tillräcklig vetenskaplig kvalitet för att inkluderas. Inga av de inkluderade studierna hade hög vetenskaplig kvalitet och de flesta () hade låg kvalitet. De inkluderade studierna är huvudsakligen från senare år, dvs. studierna kan antas ha hög aktualitet. En hög andel av studierna har dessutom utförts i nordiska länder, varför resultaten kan anses vara representativa även för svenska förhållanden med avseende på befolkningsstruktur, arbetsmarknad, utbildningsnivå samt socialförsäkringssystem. Psykisk sjukdom och muskuloskeletala besvär var de vanligast förekommande indexsjukdomarna i de inkluderade studierna. Studier med minst risk för selektion, dvs. populationsbaserade studier, utgör en mycket liten del av de inkluderade studierna (7 av 31). Den absoluta majoriteten av studierna var baserade på ett urval av patienter eller av yrkesverksamma, t.ex. offentliganställda personer, vilket innebär en selektion både vad avser kön och typ av yrken. Ser man dessutom till det tidsmässiga sambandet av störst intresse för samsjuklighet dvs. där uppgift om sjukdom föregick uppgift om sjukfrånvaro, var endast tre studier populationsbaserade (86, 94, 98), och samtliga av låg studiekvalitet. Förutsättningarna är därmed starkt begränsade för slutsatser om samband mellan sam- eller mångsjuklighet och sjukfrånvaro. Förutsättningarna för slutsatser baserade på vetenskapligt stöd eller evidens, dvs. huruvida samsjuklighet medför risk för sjukfrånvaro, för minskad återgång i arbete respektive för sjukersättning, påverkas av den stora variationen som de inkluderade studierna visade avseende studerade diagnoser, definitioner på samsjuklighet och mått på sjukfrånvaro. Det föreligger en påtaglig heterogenitet bland inkluderade studier. Enligt ett traditionellt sätt att bedöma evidens blir slutsatsen att det saknas vetenskapligt stöd för att samsjuklighet medför ökad sjukfrånvaro, ökad risk för sjukersättning respektive minskar återgång i arbete. Som framhållits ovan kan detta bero på att antalet populationsbaserade studier är begränsat och att studierna dessutom är av låg kvalitet. Det kan också bero på vårt urval av studier, där samsjuklighet definierats som förekomst av sjukdom från minst två ICD-kapitel. Således är våra resultat ej representativt för samband mellan sjukfrånvaro och samsjuklighet inom samma diagnoskategori (t.ex. sambandet mellan sjukfrånvaro, depression och annan psykisk sjukdom). Det fanns relativt få publicerade studier om sam- eller mångsjuklighet och sjukfrånvaro. Endast för en mindre andel av studierna () ingick samsjuklighet och sjukfrånvaro i studiens syfte - resultaten har istället ofta presenterats som bifynd. Antalet studier har dock ökat . En möjlig slutsats är att samsjuklighet och sjukfrånvaro som forskningsområde inte har prioriterats men är under utveckling. De nationella diagnosspecifika försäkringsmedicinska beslutstöden som införts i , som stöd i sjukskrivningsprocessen (35, 36, 38), innehåller än så länge endast rekommendationer för sjukskrivning för enskilda sjukdomar, inte vid mångsjuklighet. Detta ser många som problematiskt eftersom diagnostik, behandling och rehabilitering, liksom ställningstagande till sjukskrivning och vad som bör ingå i handlingsplan för patienten, kan vara mer komplicerad vid sam- eller mångsjuklighet än vid en enda sjukdom (38). I medicinsk forskning har personer med sam- eller mångsjuklighet ofta uteslutits, för att kunna renodla studierna och undvika så kallad confounding. I klinisk verksamhet kan det innebära problem med att använda resultaten från sådana studier, eftersom många personer har sam- eller mångsjuklighet (128). Under 2000- talet har prevalensen och incidensen av sam- eller mångsjuklighet kartlagts i olika patient- och åldersgrupper (3, 33, 34, 63, 64), men studier om sjukfrånvaro och sam- eller mångsjuklighet är alltså ännu förvånansvärt få. Sam- eller mångsjuklighet har betydelse för olika sjukdomarnas prognos och konsekvenser (34). Mångsjuklighet har även stora hälsoekonomiska konsekvenser för samhället eftersom vård och behandling av flera sjukdomar medicinskt kan vara mer komplexa och resurskrävande (3, 53, 54). Däremot är konsekvenserna av sam- eller mångsjuklighet för sjukfrånvaro alltså inte systematiskt kartlagda tidigare. 4.3Behov av fortsatt forskning Sambanden mellan sam- eller mångsjuklighet och sjukfrånvaro är komplicerade. Förekomsten av många sjukdomar hos samma person innebär inte nödvändigtvis mera sjukfrånvaro. Denna rapport har visat att den nuvarande vetenskapliga litteraturen är otillräcklig för att klargöra sambanden mellan sam- eller mångsjuklighet och sjukfrånvaro. I finns goda förutsättningar att genomföra populationsbaserade prospektiva kohortstudier om sjukfrånvaro och sam- eller mångsjuklighet, med lång uppföljningstid, då det finns registerdata med bra kvalitet samt relativt enhetliga försäkringssystem för befolkningen. Studier om sam- eller mångsjuklighet bör vara diagnosspecifika då det har stor betydelse för arbetsförmågan vilken typ av sjuklighet personer har. I de studier denna litteraturöversikt omfattar var det mycket stor variation i vilka diagnoser som fokuserades. Fler studier behövs om olika diagnoser. I flertalet av studierna har uppgift om antalet olika sjukdomar tagits med. Troligen har detta mindre betydelse för utfallet än vad sjukdomarnas allvarlighetsgrad har. I kommande studier bör även allvarlighetsgrad beaktas. De flesta studierna fokuserade på i vilken utsträckning samsjuklighet leder till sjukfrånvaro. Det behövs även studier om i vilken utsträckning sjukfrånvaro innebär risk för olika typer av sam- eller mångsjuklighet. Sammanfattningsvis behövs det prospektiva och större studier för att få bättre kunskap om samband mellan sam- eller mångsjuklighet och sjukfrånvaro. Kunskap behövs även om hur man kan förebygga att personer med olika typer av sam- eller mångsjuklighet blir sjukfrånvarande eller får sjukersättning, och hur man kan främja deras återgång i arbete. Slutligen behövs kunskap om hur man kan förebygga att sjukfrånvaro och sjukersättning leder till sam- eller mångsjuklighet. Detta innebär att det behövs kunskap som både klargör samband och som identifierar mekanismerna bakom dessa samband. 1.Klassifikation av sjukdomar och hälsoproblem 1997 – Alfabetisk förteckning – Reviderad : ; 2002. 2.van den Akker M, Buntinx F, Knottnerus JA. Comorbidity or multi-morbidity: what's in a name? A review of literature. Eur J Gen Pract. 1996;2:65–70. 3.Fratiglioni L, Marengoni A, Meinow B, . Multipla hälsoproblem bland personer . en systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård: ; 2010. The pre-therapeutic classification of comorbidity in chronic disease. 1970;23:455–68. 5.Valderas JM, Starfield B, Sibbald B, C, . Defining comorbidity: implications for understanding health and health services. 2009 ;7(4):357–63. Co-financed collaboration between welfare services -Effects on staff and patients with musculoskeletal disorders [Doktorsavhandling]. : ; 2005. 7.Söderberg E, – av publicerade studier om gränssnittet mellan medicinsk praxis och försäkringsrättslig bedömning. : Försäkringsmedicinskt Centrum, ; 2001. To be in-between. The road to disability pension [Doktorsavhandling]. : ; 2005. 9.Alexanderson K, Brommels M, , Karlsryd E, , , . Problem inom hälso- och sjukvården kring handläggning av patienters sjuk- : Sektionen för personskadeprevention, ; 2005. Bilaga till rapporten . : Sektionen för personskadeprevention, , ; 2005. 11.Sjukskrivning – orsaker, konsekvenser och praxis. En systematisk litteraturöversikt. : för medicinsk Utvärdering (SBU); 2003. 12.Waddell G, Aylward M. The scientific and conceptual basis of incapacity benefits. 13.Waddell G, . Is working good for your health and well-being? & Huddersfield: . 14.Handlingsplan för ökad hälsa i arbetslivet. Del I och II. The disabled state. : ; 1984. Några huvuddrag i sjukförsäkringens utveckling. 1999;23(89):26–31. Organisation och välfärdsstat. : ; 1998. 18.Sjukfrånvaro och sjukskrivning – fakta och förslag. : ; SOU:2000:121. 19.Alexanderson K. Sickness absence in a Swedish county, with reference to gender, occupation, pregnancy and parenthood [Doktorsavhandling]. : ; 1995. 20.Best practice for reducing sickness and disability absences. 21.Gränslandet mellan sjukdom och arbete. Arbetsförmåga/ Medicinska förutsättningar för arbete/Försörjningsförmåga. En översikt av bedömningsmetoder i och andra länder. 23.Ludvigsson M, , . Begreppet arbetsförmåga – en litteraturgenomgång. Arbete och Hälsa. 2006;8:1–19. 24.Kemp A, , Bakker Tauritz B, editors. Trends in disability benefits in post-industrial welfare states. : ; 2006. 25.Försäkringsmedicinskt Centrum – utredningar i socialförsäkringens tjänst. 26.Hogstedt C, Bjurvald M, , Palmer E, . Den höga sjukfrånvaron – sanning och konsekvens. : ; 2004. 27.Marklund S, Bjurvald M, Hogstedt C, Palmer E, . Den höga sjukfrånvaron; problem och lösningar. 28.Rehabilitering till arbete. En reform med individen i centrum. Slutbetänkande av Utredningen om den Arbetslivsinriktade Re- habiliteringen. 29.Socialstyrelsens tillsyn av sjukskrivningsprocessen – 2005 – sammanfattande slutsatser. : ; 2006. 30.Söderberg E. Sickness Benefits and Measures promoting Return to Work: perspectives of Different Actors [Doktorsavhandling]. : Hälsouniversitetet; 2005. A female lay perspective on health, disease, and sickness absence [Doktorsavhandling]. : university; 2001. 33.Fortin M, , Hudon C, , J A. Multimorbidity and quality of life: a closer look. Health and Quality of Life Outcomes ;5:52doi:10.1186/1477-7525-5- 52. 34.Fortin M, Lapointe L, Hudon C, Vanasse A, Ntetu AL, Maltais D. Multimorbidity and quality of life in primary care: a systematic review. Health Qual Life Outcomes. 2004;2:51. 35.Försäkringsmedicinskt beslutsstöd, diagnosspecifikt. från: tbeslutsstod. Försäkringsmedicinskt beslutsstöd – vägledning för sjukskrivning 2007. Sjukskrivningsmönstret före och efter införandet av försäkringsmedicinska rekommendationer för fysiska sjukdomar. 38.Alexanderson K, , Ekmer A, , , , , Skånér Y, , . Läkares arbete med sjukskrivning. En enkät till alla läkare i ; utveckling i och . : ; 2009. 39.Medin J, . Begreppen Hälsa och Hälsofrämjande – en litteraturstudie. : ; 2000. 40.Twaddle A, Nordenfeldt L. Disease, illness and sickness: Three central concepts in the theory of health. : ; 1994. 41.Alexanderson K. Hälsoindikatorer för kvinnor i arbetslivet. I: Kilbom Å, , Bildt . Yrkesverksamma kvinnors hälsa. : ; 1999. On the nature of health. : ; 1995. 43.Twaddle A, . Disease, Illness and Sickness: Three Central Concepts in the Theory of Health. A dialogue between and . . : ; 1993. Hälsa och försörjningsförmåga i kristider. I: Wijkström F. Idéer för framtiden; Tankar på vägen in i det nya sparbankslandet. : SparbanksAkademin; 2010. p. 174–95. 45.Alexanderson K, . Kvinnors och mäns arbete och hälsa. Arbetsliv och hälsa 2000. : , Arbetarskydsstyrelsen; 2000. : Liber; 1987. 47.Batstra L, , Neeleman J. Quantifying psychiatric comorbidity- lessions from chronic disease epidemiology. Soc Psychiatry Psychiatr Epidemiol. 2002;37(3):105–11. 48.Mäki K, Vahtera J, , Elovainio M, , Keltikangas-Jarvinen L, . Sickness absence among female employees with migraine and co-existing conditions. 2008 Nov;28(11):1136–44. 49.van den Akker M, Buntinx F, , Knottnerus JA. Problems in determining occurrence rates of multimorbidity. J Clin Epidemiol. 2001 Jul;54(7):675–9. 50.Mercer SW, , Wyke S, O'Dowd T, GC W. Multimorbidity in primary care: developing the research agenda. 2009;26(2):79–80. 51.Sprangers MA, de Regt EB, , van Agt HM, Bijl RV, de , Foets M, Hoeymans N, , et al. Which chronic conditions are associated with better or poorer quality of life? J Clin Epidemiol. 2000 Sep;53(9):895–907. The evolution of diagnostic-related groups (DRGs): from its beginning in case-mix and resource use theory, to its implementation for payment and now for its current utilization for quality within and outside the hospital. Qual Manag Health Care. 2010;19:3–16. 53.Condelius A, , , . Hospital admissions among people 65+ related to multimorbidity, muncipal and outpatient care. 2008;46:41–55. 54.Uijen AA, van de Lisdonk EH. Multimorbidity in primary care: Prevalence and trend over the last 20 years. 2008;14 (suppl 1):28–32. 55.Cheng P, Gilchrist A, , . The risk and consequences of clinical miscoding due to inadequate documentation: a case study of the impact on health services funding. 2009;38(1):35–46. 56.Fillit H, Geldmacher D, Welter R, , Fraser M. Optimizing coding and reimbursement to improve management of Alzheimer's disease and related dementias. J Am Geriatr Soc. 2002;50(11):1871–8. 57.Zhan C, Elixhauser A, , Houchens R, . Modifying DRG-PPS to include only diagnoses present on admission: financial implications and challenges. 2007;45(4):288–91. 58.van den Akker M, Buntinx F, Metsemakers JF, , Knottnerus JA. Multimorbidity in general practice: prevalence, incidence, and determinants of co-occurring chronic and recurrent diseases. J Clin Epidemiol. 1998 ;51(5):367– 75. 59.Charlson ME, Pompei P, , CR. A new method of classifying prognostic comorbidity in longitudinal studies: development and validation. 1987;40(5):373–83. 60.Hudon C, , H S. Chronic musculoskeletal conditions and comorbidities in primary care settings. 2008;54(1):74–5. Avdelningen för statistik och utvärdering. 63.Fortin M, Hudon C, Lapointe L, Vanasse A. Multimorbidity is common to family practice: Is it commonly researched? Canadian Family Physician. 2005;51:244–5. 64.Fortin M, , Hudon C, Bayliss EA, van den Akker M. Multimorbidity's many challenges. 2007 19;334(7602):1016–7. International Statistical Classification of Diseases and Related Health Problems, Tenth Revision (ICD-10). : WHO; 1993. 68.The GRADE Working Group. ; [citerad 14/5 2010]; ]. 69.Simmonds M, Kumar S. Does knowledge of a patient's workers' compensation status influence clinical judgments? 1996 19970101;6(2):93–107. 70.Higgins JP, . Quantifying heterogeneity in a meta-analysis. 2002 15;21(11):1539–58. Etiology and Epidemiology. A systematic review: in Health Care (SBU); 2008. 72.Glozier N, Hackett ML, Parag V, . The influence of psychiatric morbidity on return to paid work after stroke in younger adults: the Regional Community Stroke (ARCOS) Study, 2002 to 2003. 2008 ;39(5):1526– 32. 73.Hemingway H, Vahtera J, , , Kivimaki M. Outcome of stable angina in a working population: the burden of sickness absence. Eur J Cardiovasc Prev Rehabil. 2007 ;14(3):373–9. 74.Holtslag HR, Post MW, van der Werken C, . Return to work after major trauma. 2007 Apr;21(4):373–83. 75.Kivimäki M, Leino-Arjas P, Kaila-Kangas L, , Elovainio M, Puttonen S, Keltikangas-Järvinen L, , Vahtera J. Increased absence due to sickness among employees with fibromyalgia. 2007 ;66(1):65–9. 76.Kivimäki M, Vahtera J, , , Elovainio M, . Increased sickness absence in diabetic employees: what is the role of co-morbid conditions? 2007 Sep;24(9):1043–8. 77.Kuijpers T, van der Windt DA, van der Heijden GJ, Twisk JW, Vergouwe Y, Bouter LM. A prediction rule for shoulder pain related sick leave: a prospective cohort study. BMC Musculoskelet Disord. 2006;7:97. 78.Nordin M, Hiebert R, Pietrek M, , Crane M, . and outcome in episodes of nonspecific low back pain in occupational populations. 2002 Jul;44(7):677–84. 79.Mayer TG, Towns BL, Neblett R, , Gatchel RJ. Chronic widespread pain in patients with occupational spinal disorders: prevalence, psychiatric comorbidity, and association with outcomes. 2008 1;33(17):1889–97. 80.Pell S, D´alonzo CA. Sickness Absenteeism of Alcoholics. 1970;12(6):198–210. 81.Busch MA, Coshall C, Heuschmann PU, McKevitt C, . Sociodemographic differences in return to work after stroke: the South Stroke Register (SLSR). J Neurol Neurosurg Psychiatry. 2009 ;80(8):888–93. 82.Vucetic N, Astrand P, Guntner P, and prognosis in lumbar disc herniation. Clin Orthop Relat Res. 1999 Apr(361):116–22. 83.Isometsä E, Katila H, pension for major depression in . 2000;157(11):1869–72. 84.Druss BG, Rosenheck RA, Sledge WH. Health and disability costs of depressive illness in a major . 2000;157(8):1274–8. 85.Savard J, Simard S, Blanchet J, , Morin CM. Prevalence, clinical characteristics, and risk factors for insomnia in the context of breast cancer. 2001 1;24(5):583–90. 86.Hagen KB, Tambs K, Bjerkedal T. A prospective cohort study of risk factors for disability retirement because of back pain in the general working population. 2002;27(16):1790–6. 87.Gjeruldsen SR, Myrvang B, Opjordsmoen S. A 25-year followup study of drug addicts hospitalised for acute hepatitis: present and past morbidity. Eur Addict Res. 2003 Apr;9(2):80–6. 88.Buist-Bouwman MA, de Graaf R, Vollebergh WA, Ormel J. Comorbidity of physical and mental disorders and the effect on work-loss days. Acta Psychiatr Scand. 2005 ;111(6):436–43. 89.Rytsala HJ, , Leskela US, Sokero TP, Lestela- Mielonen PS, Isometsa ET. Functional and work disability in major depressive disorder. 2005 ;193(3):189–95. 90.Simpson E, Pilote L. Quality of life after acute myocardial infarction: a comparison of diabetic versus non-diabetic acute myocardial infarction patients in acute care hospitals. Health Qual Life Outcomes. 2005;3:80. 91.D'Souza RM, Strazdins L, Broom DH, , . Work demands, job insecurity and sickness absence from work. how productive is the new, flexible labour force? Aust N Z J Public Health. 2006 ;30(3):205–12. 92.Fiane I, Haugland ME, Stovner LJ, Zwart JA, Bovim G, . leave is related to frequencies of migraine and non-migrainous headache--The HUNT Study. 2006 ;26(8):960–7. 93.Kremer AM, , van Keimpema AR. Employment and disability for work in patients with COPD: a cross-sectional study among Dutch patients. 2006 Oct;80(1):78–86. 94.Mykletun A, Overland S, , Krokstad S, Bjerkeset O, Glozier N, Aaro LE, . A population-based cohort study of the effect of common mental disorders on disability pension awards. Am J Psychiatry. 2006 ;163(8):1412–8. 95.Dersh J, , Gatchel RJ, Towns B, , Polatin P. Psychiatric comorbidity in chronic disabling occupational spinal disorders has minimal impact on functional restoration socioeconomic outcomes. 2007 1;32(17):1917–25. 96.Burgdorf F, Schreyogg J, , , . [Predictors of health-care utilization of patients with Crohn's disease: results of a prospective randomized multicenter trial]. (In German) Med Klin (). 2007 Nov 15;102(11):881–7. 97.van , van Son WJ, van Sonderen EL, de , Groothoff JW, van den Heuvel WJ. Factors determining social participation in the first year after kidney transplantation: a prospective study. 2007 Sep 27;84(6):729–37. 98.Overland S, Glozier N, Sivertsen B, , Neckelmann D, Krokstad S, Mykletun A. A comparison of insomnia and depression as predictors of disability pension: the HUNT Study. 2008 1;31(6):875–80. 99.Kristen AV, , , Dosch AO, Erbel C, Celik S, Karck M, Sack FU, Katus HA, et al. Return to work after heart transplantation: discrepancy with subjective work ability. 2009 Apr 15;87(7):1001–5. 100.Linder J, , Jansen GB, , . Longterm sick leavers with difficulty in resuming work: comparisons between psychiatric-somatic comorbidity and monodiagnosis. Int J Rehabil Res. 2009 ;32(1):20–35. 101.Salmi P, , , , , of multidisciplinary investigations of long-term sickness absentees. 2009;31(2):131–7. 102.Salmi P, , , , , investigations recognize high prevalence of co-morbidity of psychiatric and somatic diagnoses in long-term sickness absentees. 2009 ;37(1):35–42. 103.Vamos EP, Mucsi I, Keszei A, , . Comorbid depression is associated with increased healthcare utilization and lost productivity in persons with diabetes: a large nationally representative Hungarian population survey. 2009 ;71(5):501–7. 104.Gleason PP, Kapoor WN, , , Obrosky DS, , , Coley CM, , et al. outcomes and antimicrobial costs with the use of the guidelines for outpatients with community-acquired pneumonia. 1997 Jul 2;278(1):32– 9. 105.Hensing G, Spak F. Psychiatric disorders as a factor in sickleave due to other diagnoses. 1998;172:250–6. 106.McCormick D, , Coley CM, , , Obrosky DS, Kapoor WN, . Variation in length of hospital stay in patients with community-acquired pneumonia: are shorter stays associated with worse outcomes? 1999 Jul;107(1):5–12. 107.Morris S, Lenihan B, Duddy L, O'. Outcome after musculoskeletal trauma treated in a regional hospital. 2000 Sep;49(3):461–9. 108.Dewa CS, physical illness, psychiatric disorder and disability in the workplace. Social Science & Medicine. 2000;51(1):41–50. 109.Dauty M, , Deniaud C, Tortellier L, . [Professional outcome of reflex sympathetic dystrophy]. 2001 ;44(2):89–94. 110.Mittag O, Kolenda KD, , Bernien J, Maurischat C. Return to work after myocardial infarction/coronary artery bypass grafting: patients' and physicians' initial viewpoints and outcome 12 months later. Soc Sci Med. 2001 ;52(9):1441– 50. 111.Dünner S. Sickness certification in primary care. Sozial – und Präventimedizin: . 2001;46(6):389–95. 112.Schoppen T, Boonstra A, Groothoff JW, van Sonderen E, Goeken LN, Eisma WH. Factors related to successful job reintegration of people with a lower limb amputation. 2001 Oct;82(10):1425–31. 113.Harter M, Reuter K, Weisser B, Schretzmann B, Aschenbrenner A, Bengel J. A descriptive study of psychiatric disorders and psychosocial burden in rehabilitation patients with musculoskeletal diseases. 2002 Apr;83(4):461–8. 114.Greenberg P, Corey-Lisle PK, , Marynchenko M, Claxton A. Economic implications of treatment-resistant depression among employees. 2004;22(6):363– 73. 115.Secnik K, Swensen A, . Comorbidities and costs of adult patients diagnosed with attention-deficit hyperactivity disorder. 2005;23(1):93–102. 116.Stein MB, Cox BJ, , Belik SL, Sareen J. Does comorbid depressive illness magnify the impact of chronic physical illness? A population-based perspective. 2006 ;36(5):587–96. 117.Pransky GS, , Okurowski L, . Length of disability prognosis in acute occupational low back pain: development and testing of a practical approach. 2006 15;31(6):690–7. 118.Alexopoulos EC, Tanagra D, Konstantinou E, Burdorf A. Musculoskeletal disorders in industry: prevalence, health care use, and absenteeism. BMC Musculoskelet Disord. 2006;7:88. 119.Alander T, Svardsudd K, Agreus L. Functional gastrointestinal disorder is associated with increased non-gastrointestinal healthcare consumption in the general population. Int J Clin Pract. 2008 Feb;62(2):234–40. 120.Eriksson HG, von , , , , absence and self-reported health a population-based study of 43,600 individuals in central . BMC Public Health. 2008;8:426. 121.Ivanova JI, , , , , Meletiche D. The cost of disability and medically related absenteeism among employees with multiple sclerosis in the US. 2009;27(8):681–91. 122.Li C, review of the healthy worker effect in occupational epidemiology. Med (Lond). 1999;49(4):225–9. 123.Hensing G, , , . How to measure sickness absence? Literature review and suggestion of five basic measures. 1998;26(2):133–44. 124.Hensing G, , Spak F, . Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? : Sociala rådet 2010. The measurements of sickness absence – a theoretical perspective. 2009;19(2):147–51. 126.Hensing G, , , .