sou · GXB399 · 2010-01-01 00:00:00 — Det här känslomäs- siga stödet saknades i ungefär lika stor utsträckning i fosterhem som på institution. Här följer några exempel på intervjuperson- ernas berättelser: behandlades som om hon inte fanns, ingen pratade med henne eller lade märke till henne. Ur referat person 45, kvinna född på 1930- talet, finsk. beskrivning är representativ för många intervjupersoners upp- levelser. Här försvann all värme berättar , det var känslokallt i fosterhemmet. Ur referat person 247, man född . berättar att hon blev placerad på barnhem efter att hennes mamma avlidit. Ingen talade med henne om vad som skulle hända. På barnhemmet bemöttes sorg med ett konstaterande, nu är hon död. ska du stanna här och veta hut!. Ur referat person 527, kvinna född . Det är 17 personer som uppger att de inte blev firade på sin födelsedag eller firade jul. En del firade jul men fick inga presenter. Flera av dem som Försummelse och övergrepp – resultat fick julklappar berättar att det oftast var strumpor eller andra nytto- saker. Leksaker var sällsynt förekommande. De flesta berättelserna utspelar sig i fosterhem. I fall fick han ibland en godispåse i julklapp. Den tog foster- modern ifrån honom. födelsedag firades aldrig. Ur referat person 323, man född , resandefolket. Utslängd från fosterhem/institution Det är 14 personer som har berättat om att de har blivit utslängda. Det har i flera fall handlat om fosterföräldrar som kastat ut barnen från hemmet antingen utan uppgiven anledning eller med argu- mentet att barnet kostat för mycket. Intervjupersonerna har där- efter fått klara sig själva, med eller utan den sociala barnavårdens hjälp. En av de 14 personerna beskriver situationen så här: berättar att fosterfadern tvingade henne att packa en väska och sedan slängde han ut den på gården tillsammans med . eller timmar fick hon komma in igen. Ur referat person 312, kvinna född . Det är 18 personer som har uppmärksammat att deras fosterför- äldrar fick pengar från barnavårdsnämnden eller socialförvaltningen för kostnader de hade till följd av att intervjupersonerna bodde där. Intervjupersonerna har berättat om att fosterföräldrarna gjorde anspråk på ersättningar för större utlägg, saker som intervjuperson- erna aldrig fick. berättar att fosterföräldrarna bad om extra pengar för bland annat extra kläder, ridutrustning och en cykel, saker som hon aldrig såg till. Ur referat person 439, kvinna född . Det är 107 personer som har berättat om otillräcklig tillsyn från fosterföräldrar eller institutionspersonal under sina placeringar. Dessutom har intervjupersonerna rapporterat om myndigheternas otillräckliga tillsyn. Det kommenteras i kapitlet Tillsyn och övrigt Försummelse och övergrepp – resultat agerande från stat och kommun. I nästa tabell listas olika former för otillräcklig tillsyn från fosterföräldrar och institutionspersonal som intervjupersonerna berättat att de har utsatts för. Tabell 7.7 Antal kvinnor och män som rapporterat om otillräcklig tillsyn Lämnad utan tillsyn/övergiven Vistas i farliga miljöer Levt helt utan vuxenomsorg Vuxna ingrep ej när barn var i fara trots Missbruk av alkohol/droger i barngruppen utan att vuxna ingrep Vuxna anmälde ej övergrepp/brott till polisen Det är 67 personer som har berättat att vuxna inte ingrep när de som barn var i fara, trots att de vuxna kände till detta. Det kunde handla om att vuxna inte ingrep i slagsmål mellan barn, att vuxna inte ingrep när barnet blev sexuellt utnyttjat av andra barn eller av en annan vuxen. Slagsmål mellan barn då ingen vuxen ingrep skedde nästan bara på institution. Det kunde även handla om situa- tioner då barnet råkade illa ut men nekades vuxenhjälp. berättelse fångar en sådan situation. och hennes fostermor var ute i skogen. Plötsligt ramlade ner i ett hål och föll längre och längre ner. Fostermodern stod bredvid och gjorde ingenting. lyckades till slut dra sig upp själv. Ur referat person 388, kvinna född , resandefolket. och berättar hur de blev behandlade på institution: blev utsatt för övergrepp av en äldre kille på hemmet. När han berättade om övergreppen för personalen ville de inte kännas vid det och tyckte att han fick hantera det själv. Han fick inget stöd av dem. Sveket var ju från personalen också. Ur referat person 544, man född . berättar att barnen slogs mycket med varandra. Personalen gjorde inte något för att stoppa det utan vände blicken åt ett annat håll. Ur referat person 81, man född . Försummelse och övergrepp – resultat Det är 23 personer, de flesta kvinnor, som har berättat att de lämnades utan tillsyn eller var helt övergivna under sina placeringar. Att barnen känt sig övergivna handlar i detta fall mestadels om att barn blev lämnade ensamma i fosterhemmet när den övriga familjen åkte iväg. Det kunde vara korta stunder, eller till och med . Ingen tillsyn kunde också innebära, som i fall, att hon tilläts åka och bada trots att hon inte var simkunnig. Ur referat person 71, kvinna född . På institution kunde barnet bli bortglömt efter att blivit tillsagd att vara på en viss plats. Om man inte var tyst i sovsalen så åkte man ut och fick sitta i kor- ridoren. Det blev svinkallt att sitta där. Det hände att de glömde av mig. Då fick jag sitta . Ur referat person 208, man född . Ingen brydde sig om vart barnet var karaktäriseras av ett totalt ointresse för barnets välbefinnande. Flera har berättat att de kunde vara borta från fosterhemmet eller institutionen och ibland veckor utan att vårdaren uppmärksammade det. beskriver hur det var för honom: När var i tonåren rymde han under en av fosterfamiljens semestrar utomlands. Han liftade ensam tillbaka till och för- sörjde sig sedan på diverse jobb. Ingen i familjen verkade bry sig om vart han tagit vägen. Ur referat person 282, man född . Fler män än kvinnor har vittnat om att missbruk av alkohol eller droger förekom i barngruppen utan att vuxna ingrep. Detta pågick främst på institutioner. Flera har vittnat om att de kunde använda narkotika, alkohol eller andra droger utan att personalen reagerade. 18 personer, främst kvinnor, har uppgett att de vistades i farliga miljöer utan att någon ingrep. Deras berättelser handlar mycket om fyllefester i fosterhemmen eller under rymningar. Det finns även uppgifter om att en fosterförälder tände eld på huset. En person har rapporterat att fosterföräldrarna inte hjälpte till att anmäla ett våldtäktsförsök som intervjupersonen berättade om. Efter att ha rymt från barnhemmet, bodde en period på Centralen i . Hon säger själv att hon har haft tur som klarat sig eftersom hon under sina rymningar bodde i de mest vidriga miljöer hos folk. Ur referat person 327, kvinna född . Försummelse och övergrepp – resultat 180 personer har berättat om otillräcklig skolgång under sina placeringar. framhålls utbildning som en viktig del i det placerade barnets, särskilt fosterbarn, tillvaro i såväl lagstiftning som handböcker. Därför är det anmärkningsvärt att nästan hälften av intervjupersonerna har erfarenheter av bristande skolgång. I följande tabell listas olika hinder för intervjupersonernas skolgång. Tabell 7.8 Antal kvinnor och män som rapporterat olika hinder för skolgång Inte fått tid att läsa läxor (på grund av krav på Vägrats gå i skola (obligatorisk skola) Inte fått hjälp med att läsa läxor Hindrats att läsa vidare efter folk- Mobbad utan att vuxna ingrep Bristande kvalitet i institutionens skola Hindrats att delta i gymnastiken på grund av Skolarbetet försvårat t.ex. genom förbud mot lampa, fick ej böcker Vuxna ingrep ej när barnet avbröt skolgången i Merparten av de personer som berättat om brister i sin skolgång var vid tillfället placerade i fosterhem. 88 personer har berättat om att de mobbades i skolan utan att vuxna ingrep. 41 personer, något fler män än kvinnor, har vittnat om att de inte fick tid att läsa läxor på grund av det arbete de tvingades utföra i fosterhem eller på insti- tution. Det finns också exempel på att skolarbetet försvårades genom att barnen inte fick tillgång till lampa eller böcker när de skulle göra sina läxor. 39 personer har rapporterat de inte fick hjälp med läxor. Såhär kunde det vara: var tvungen att arbeta i ladugården innan han gick till skolan. Efter skolan likaså. Detta innebar att i kombination med att han inte fick något skolstöd av fosterföräldrarna, att hade stora svårig- Försummelse och övergrepp – resultat heter att hänga med i skolarbetet. Ur referat person 325, man född . Om ville ha hjälp med läxorna sade fostermodern att hon var en jävla idiot om inte förstod hennes förklaringar. Det gjorde att inte vågade be om hjälp. Ur referat person 581, kvinna född . En del hindrades att gå i skola. Särskilt anmärkningsvärt är att 23 personer har vägrats gå i obligatorisk skola. 19 personer hindrades att läsa vidare. Ytterligare skäl till otillräcklig skolgång har varit sär- behandling i skolan (9 personer), bristande kvalité i institutionens skola (1 person), att barnet hindrats att delta i gymnastik på grund av blåmärken (2 personer) samt att vuxna inte ingrep när barnet avbröt sin skolgång (2 personer). Här följer några exempel: Fosterföräldrarna hindrade att gå i skolan per säsong för att arbeta i jordbruket. Ur referat person 501, man född . var placerad i fosterhem och kontaktade de sociala myndig- heterna för att få en utbildning. Istället för en utbildningsplats skick- ades han till psyket för utredning och tester . Jag fick aldrig någon utbildning. Ur referat person 242, man född . fick inget stöd i sin skolgång av fosterföräldrarna. Läxor fanns det knappt tid till på grund av alla sysslor hon skulle utföra på gården och i hushållet. berättar att hon till slut gav upp när det gällde skolgången. De gånger hennes lärare undrade varför hon inte var i skolan sa hennes fosterföräldrar bara att hon var lat. Ur referat person 439, kvinna född . berättar att han tyckte institutionens skola var undermålig. Vi ritade, spelade bordtennis och spelade schack. har liknande erfarenheter från samma institution satt bara i ett rum och rökte och pratade. Ur referat person 202, man född , resandefolket och person 358, kvinna född . Försummelse och övergrepp – resultat I detta avsnitt kommenteras vilka intervjupersonerna pekat ut som ansvariga för otillräcklig omvårdnad, otillräcklig tillsyn samt otill- räcklig skolgång. Det är 308 personer () som har rapporterat om otillräck- lig omvårdnad. Vanvården har framförallt rapporterats från fosterhem. Därför har fosterföräldrar rapporterats som ansvariga för det mesta av den otillräckliga omvårdnaden som intervjupersonerna fick utstå. Kvin- nor har rapporterat fostermödrar som ansvariga i större utsträck- ning än män. Män har rapporterat fosterfäder och fostermödrar som ansvariga ungefär lika ofta. Institutionspersonal och föreståndare finns också med som utpekade som ansvariga. Särskilt anmärkningsvärt är att tjänstemän i social barnavård har rapporterats som ansvariga i 17 beskrivningar och förtroendevald i social barnavård har utpekats som ansvariga för otillräcklig omvårdnad i 2 beskrivningar. De har nekat/förhindrat barn vård, tandläkarvård eller medicinering; gett barn otillräckliga, smutsiga eller avvikande kläder; de har placerat barn där det förekom missbruk, krimi- nalitet, psykisk sjukdom; ignorerat barnen; tillåtit bristande hygien, inte ingripit när barn skadat sig själv eller försökt begå självmord. Kvinnor har rapporterat representanter för den sociala barnavården som ansvariga i fler fall än män. blev hos fosterfamiljen allvarligt skadad i en bil- olycka. Hennes tänder blev till stora delar helt utslagna. Foster- mamman och barnavården tyckte att det räckte med att hon fick lös- tänder. På grund av olyckan har haft problem med sina tänder långt upp i vuxen ålder. Ur referat person 308, född . Det är 107 personer () som har rapporterat om otillräck- lig tillsyn. Otillräcklig tillsyn har rapporterats både från insti- tutioner och från fosterhem. De utpekade förövarna sprider sig Försummelse och övergrepp – resultat därmed ganska jämnt mellan fostermödrar, fosterfäder och insti- tutionspersonal. Representanter för den sociala barnavården har rapporterats som ansvariga i 12 beskrivningar av otillräcklig tillsyn. De har då angetts som ansvariga för att intervjupersonerna vistades i farliga miljöer eller levde helt utan vuxenomsorg men framförallt för att de inte ingrep trots att de kände till att barn var i fara. pojkvän var välkänd hos socialen. Enligt henne visste de också om att hon missbrukade och hon tycker det är konstigt att de inte rea- gerade. Det tycker jag är vanvård, att man låter det ske. Ur referat person 358, kvinna född . 180 personer () har rapporterat om otillräcklig skolgång. Då mobbing har angetts som en av de främsta orsakerna till otillräcklig skolgång finns många barn med bland förövarna. I 48 beskrivningar är skolpersonal förövare. De har underlåtit att hindra mobbingen eller själva mobbat barnen. berättar om sin skollärarinna. Hon tyckte att barnhemsungar var horungar, tattarungar, man blev särbehandlad och mobbad i skolan. Ur referat person 1225, kvinna född , resandefolket. I övrigt är det fosterföräldrar som främst har rapporterats som ansvariga. De har framförallt tvingat intervjupersonerna att arbeta så mycket att de inte hann läsa läxor eller underlåtit att hjälpa till med läxläsningen. Nästan alla intervjupersoner har berättat att de utsattes för någon typ av försummelse inom den sociala barnavården. Oavsett tidsperiod har försummelse varit en genomgående vanvård för av de intervjuade i delrapporten. Att placerade barn inte fått en rimlig standard beträffande hygien och läkarvård, mat, kläder och boende samt av olika anledningar varit tvungna att försumma skolgången, är vanvård som genom- syrar barnens tillvaro och välbefinnande. Att ständigt vara hungrig, att vara smutsig eller gå i trasiga kläder, att vara tvungen att sova på vinden utan värme, att inte få läkarvård vid behov eller Försummelse och övergrepp – resultat vara tvungen att jobba på gården istället för att ägna sig åt skol- arbete, har snarare varit regel än undantag för de personer som utredningen träffat. Utöver ovanstående kategorier av försummelse har det i inter- vjupersonernas berättelser framkommit åtskilligt fler varianter. Så många som 113 personer beskriver saknaden av känslomässigt engagemang och närhet från sina vårdare. Ett kärlekslöst hem är en återkommande beskrivning av hur intervjupersonerna upplevt fosterföräldrarna. Nästan en fjärdedel av intervjupersonerna har uppgett att de blev mobbade utan att någon vuxen ingrep. Från- varon av de vuxnas agerande då barn befunnit sig i fara har även i andra sammanhang varit anmärkningsvärt. Försummelse och övergrepp – resultat 7.7Fysiskt våld med tillhygge Här redovisas först vanvårdskategorin fysiskt våld med tillhygge. I nästa avsnitt följer en redovisning av övrigt fysiskt våld. Frågan varför det är meningsfullt att redovisa våld mot barn under två kategorier, våld med tillhygge och övrigt fysiskt våld är förstås befogad. Idén om våld som våld har sitt berättigande. Inledningsvis, när vanvårdskategorierna konstruerades och defi- nierades fanns i utredningen en föreställning om att våld med till- hygge riktat mot ett barn i någon mening skulle vara värre, grym- mare och mer brutalt än våld utan tillhygge. Vid resultatsamman- ställningen, efter att ha tagit del av intervjupersonernas berättelser, förstår vi att så inte varit fallet. Det våld som beskrivs under respektive kategori är i högsta grad jämförbart, ur barnets perspektiv. Intervjupersonernas beskrivning av avsiktligt våld riktat mot barnets kropp där förövaren antingen höll i det tillhygge som användes för att utöva våldet, kastade föremål mot barnet, band barnet eller besköt barnet. 7.7.2Sammanfattning, fysiskt våld med tillhygge Fysiskt våld med tillhygge har rapporterats från såväl fosterhem som från institutioner, mer frekvent i fosterhem. Nästan hälften av de intervjuade har uppgett att de blivit slagna med tillhygge. Det föreligger ingen avgörande skillnad mellan män och kvinnor i detta avseende. Detta gäller även för gruppen som tillhör en etnisk minoritet eller har utländsk bakgrund. De har inte varit mer drabbade än resten av intervjupersonerna. Cirka hundratalet tillhyggen har använts. De vanligast förekom- mande är ris, livrem, mattpiska, käpp, sopkvast, vedträ, piska. Utpekade förövare har främst varit fosterhemsföräldrar, insti- tutionspersonal, fostersyskon och skolpersonal. Fysiskt våld med tillhygge har rapporterats i högre utsträckning än efter. Fysiskt våld med tillhygge kan grovt delas in i tre kategorier: Våld i uppfostrande syfte, våld i affekt och sadistiskt våld. Försummelse och övergrepp – resultat 197 personer av 404 har berättat att de utsattes för våld med till- hygge. Det innebär att av de intervjuade har blivit utsatta för våld med tillhygge under sina placeringar. I fråga om kön och etnicitet har vi inte sett några betydelsefulla skillnader. Fysiskt våld med tillhygge är vanligare i äldre intervjupersoners berättelser än i yngre2. Det drabbade fem av de sex intervjupersoner som var födda . Omkring hälften av de intervjupersoner som är födda och har blivit utsatta för våld med tillhygge under sina placeringar. Så många som av inter- vjupersonerna som är födda har uppgett att de utsatts för våld med tillhygge. Omkring en tredjedel av sextiotalisterna () och sjuttiotalisterna () har vittnat om fysiskt våld med tillhygge. Ingen av de två intervjupersoner som är födda har uppgett att de utsattes för fysiskt våld med till- hygge. Här följer två exempel på våld med tillhygge. De är , respektive , men skulle ha kunna vara hämtade både före och efter de decennierna. I fallet kan också den etniska bakgrunden ha haft betydelse. Fosterfadern band även för att han inte skulle kunna springa iväg när det var dags för stryk. Han blev fastbunden i en och piskad med hästpiska. Fosterfadern skulle slå svensk och kallade honom för tattardjävel. Fosterfadern drog igång jordbruksmaskiner som skulle dränka ljuden från misshandeln. Fostermodern vädjade till sin man att sluta slå , men då fick hon själv stryk. Misshandeln av upp- repade sig minst en gång . Ur referat person 138, man född , resandefolket. svarar på frågan från intervjuarna vad hon särskilt minns från fosterhemmet. Att hon slog mig . Det var (fostermodern) som slog mig med en mattpiskare i plast. Ur referat person 434, kvinna född . Försummelse och övergrepp – resultat 7.7.5Olika typer av våld med tillhygge Till fysiskt våld med tillhygge räknas situationer där barn har blivit slagna med tillhyggen, fastbundna, beskjutna eller fått saker kastade på sig. Nära hälften av alla intervjuade () har blivit slagna med till- hygge under sina placeringar. Andelen män som drab- bats () är något större än andelen kvinnor (). 20 personer har berättat att de blev fastbundna (av alla intervjuade). Två kvinnor har berättat att de blev beskjutna och nio personer har uppgett att de har fått saker kastade på sig. 7.7.6Våld med tillhygge i fosterhem och institution Fysiskt våld med tillhygge har förekommit i fosterhem och på institution. Den här typen av vanvård har enligt intervjuper- sonernas berättelser varit vanligare i fosterhem än på institution. 7.7.7Vilka tillhyggen användes att slå med? Det är 189 personer () som har berättat om att de har blivit slagna med tillhyggen. Många av dem har uppgett flera olika tillhyggen som de blev slagna med. Intervjupersonerna har berättat att de som barn blev slagna med allt från livremmar och olika slags piskor till diverse jordbruksredskap. I vissa fall har tillhyggena preparerats för att göra så stor skada som möjligt. Mattpiska med nålar i skaftet, liksom ris doppat i saltlake, planka med spik, kokt bogserlina med knutar, är exempel på detta. Det vanligaste tillhygget har varit ris. Därnäst följer livrem, matt- piska, käpp, sopkvast, vedträ och piska, ridpiska etc. I de följande utdragen ur intervjuer berättar två personer om vilka tillhyggen som användes vid misshandeln. I Virpis fall användes flera tillhyggen. Hon beskriver foster- modern som psykiskt sjuk. vet inte varför hon blev straffad. Hon hade en bok där hon skrev upp allt jag gjorde och gav mig straff. med vått björkris, livrem, strigel8, mattpiska och käppar, oftast på rygg och ben men ibland även i huvudet. Fostermodern slog även med knytnävarna. Detta skedde regelbundet. Fostermodern stack även med knappnålar 8 En strigel är en läderrem som användes till att slipa rakknivar. Försummelse och övergrepp – resultat och säkerhetsnålar i benen som hon alltid hade i beredskap i kjortel- fållen. Ur referat person 463, kvinna född , finsk. fosterfar brukade slå honom med en kvast. Det hände ungefär en gång . Det hade börjat med en kvast och när den gick sönder fortsatte det med en gren som var tjockare och kvistigare än kvasten. I referatet beskrivs detta. Det gjorde ännu mer ont att få slag med grenen. brukade skyla ansiktet med armen och har fått hela armen förstörd av slagen. Han har fått en knoge sönderslagen, handleden förstörd och armbågen krossad. En gång träffade kvasten i pannan. Han har fort- farande ärr efter detta. Han fick söka läkarvård för misshandeln , men sa aldrig att skadorna berodde på att fosterfadern hade slagit honom. Ur referat person 382 , man född . Det är 20 personer har berättat om att de blivit fastbundna på olika sätt. 10 personer har preciserat hur de blev fastbundna. Sex av dem hölls fastbundna med ett band eller bälte i sängen, vilket enbart förekom på institution. En hölls fastbunden med munkavle. En person uppger att hon blev lagd i tvångströja och en person har berättat om hur hon blev fastbunden och lagd bland myror. Slutligen har en man berättat om att han blev fastbunden och sedan fick kroppen utdragen. Det finns flera nyanser av vanvårdskategorin fastbunden. Sam- mantaget gäller att det är intervjupersonernas beskrivning av sin upp- levelse av att på det ena eller andra sättet vara fjättrad som har varit avgör- ande för utredningens beslut att registrera det som vanvård eller inte. En del intervjupersoner har berättat om att de på olika sätt varit fastbundna vid sina sängar, antingen som straff, eller för att de har varit oroliga, för att de inte ska falla ur, för att de hade eksem som de inte skulle riva på. I det följande återges några berättelser från personer som har varit fastbundna. I fall har det handlat om sadistisk, mer tortyrliknande vanvård. Det hände att fosterfadern band vid ett träd i skogen bland en massa myror om han var missnöjd med henne. Där kunde hon få stanna en hel natt. Ur referat person 215, kvinna född . Försummelse och övergrepp – resultat har berättat att han under sin uppväxt blev fast- bunden i hundens löplina ute på gården. Den räckte inte till gungan eller till kranen med vatten i köket. Om var ensam med fostermodern kunde han få leka fritt, men så snart fosterfadern kom hem fästes han vid löplinan. Om fostermodern hade släppt lös blev hon misshandlad av fosterfadern. berättar att han långt upp i tonåren släppte hundar fria om han såg att de var kopp- lade i en löplina. Ur referat person 495, man född . 7.7.9Barn som utsatts för livsfara Två kvinnor har berättat om att de har blivit beskjutna med vapen. En av dem blev beskjuten med luftgevär. Den andra kvinnan blev beskjuten med ett hagelgevär. Båda dessa händelser inträffade i fosterhem. Att bli skjuten efter med hagelbössa utgör som van- vårdskategori ett extremt undantag. Kvinnan har berättat att hon var livrädd för fosterfaderns vapen som ofta stod framme. Utöver de två personer som berättat att de blivit beskjutna har flera intervjupersoner berättat att de utsatts för livsfara. De andra beskrivningarna finns i avsnitten Tvång, regler och straff, Fysiskt våld med tillhygge och Övrigt fysiskt våld. Några personer har berättat att de blivit sparkade i huvudet, utsatts för kvävningsförsök som inte upphörde förrän det började svartna för ögonen, fått huvudet nedsänkt i toalett eller vattenfyllt kar.