sou · GXB315d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Kraftsamling -museisamverkan ger resultat, del 2 – museisamverkan ger resultat SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen, 2003. – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , , FA/kommittéservice Bilaga 3 Dokumentation av ett rundabordssamtal om samverkan och uppdraget som museikoordinator ........... Bilaga 4 Lägesrapport rörande uppdraget som Koordinator Lista över använda förkortningar ..................................................... Kopplingar till andra utredningar..................................................... Huvudfrågor för Museikoordinatorn .............................................. Målsättning för arbetet ..................................................................... Uppdragets art och museisektorns förväntningar .......................... Arbetsprocess och kontakter i inledningsskedet ............................ Avvaktan med väsentliga frågekomplex kopplade till parallella Rapportens innehåll och status......................................................... Nätverk och föreningar på museiområdet ....................................... Val av huvudsakliga bearbetningsområden för utredningen ..... Möjliga samverkansfält av betydelse för sektorn som helhet ......... Möjliga samordningsfält inom centralmuseikretsen ....................... Forskningsfrågornas särställning i beredningshänseende............. Ambition för slutresultat ...................................... Museer med statliga anslag / bidrag............................................. Museer med direkt verksamhetsstöd från Regionala museer med indirekt verksamhetsstöd via Museer med statligt stöd från andra källor än Projekt om verksamhetsstöd inom kultursektorn..................... Projektets mål och genomförande ................................................. Tidplan och organisation ................................................................ Statsanslag/bidrag till museerna 2006......................................... Bilaga 5 Policy och rekommendationer för webbpublicering Varför finns det en personuppgiftslag? Museikoordinatorn rekommenderar den svenska Varför finns det en upphovsrättslagstiftning?........................................... Museikoordinatorn rekommenderar den svenska museisektorn att vid webbpublicering av fotografi beakta följande: ...................................................................... Vill du veta mera?............................................................................ Bilaga 6 Riktlinjer för beräkning av nyckeltal för magasin .... Initialkostnader per m2 eller m3...................................................... Driftskostnader per m2 eller m3...................................................... Förebyggande Konservering/Konservering .................................. Externa länkar och litteratur........................................................... Bilaga 7 Svensk Museitjänsts verksamhet och dess – en avdelning i ........................... Frågan om Svensk Museitjänsts organisatoriska placering........... Bilaga 8 PM om lån och depositioner vid nationella museer..149 Enkät om lån och depositioner vid nationella museer .................. Bilaga 9 Museikoordinatorns policy & rekommendationer för museernas lånehantering...................................... Museikoordinatorn rekommenderar den svenska museisektorn att vid lån till andra institutioner inom Bilaga 10 Formulär för lokal- och anläggningsrapport - Formulär för lokal - och anläggningsrapport – ................ Bilaga 11 PM om forskning för kulturområdets behov .......... Bakgrunden till nuvarande förhållanden ........................................ Forskning för och om kulturområdets verksamheter................... Kulturområdets grundläggande kunskapsresurser: infrastruktur för forskning och andra aktörer...................... Behovet av utvecklade kontaktytor mellan kulturområdet och Konstnärlig forskning och utvecklingsarbete ............................... Vilka åtgärder är lämpliga?.............................................................. Bilaga 12 Kartläggning av centralmuseernas administration Kartläggningens upplägg, förutsättningar och genomförande.... Resultatet av Museikoordinatorns kartläggning ........................... Bilaga 13 Lessons learned from the Museum Coordinator´s visits to other countries............................................. – the status quo.................................................................. Looking abroad for new perspectives ............................................ Basic museum governance, funding and organisation .................. At arms length, or the degree of independence ......................... Control through statutes, agreements and standards................... Governance through central administrative agencies for Governing museums through base funding .................................. Governance by incentive ................................................................ Supplementary funding of museum activities ............................... Innate energy of the museum sector.............................................. visited by the Swedish Museum Coordinator Bilaga 14 Projektförslag från friluftsmuseer ........... Bilaga 15 Synpunkter till museikoordinatorn från åtta Bilaga 16 Brev från universitetsrektorerna i och Bilaga 17 synpunkter till museikoordinatorn angående Áttje, Svenskt fjäll – och samemuseum ........ Bilaga 18 Brev från landstingsrådet i läns Bilaga 19 Centralmuseernas hyror...................................... Nytt budgetsystem för ökat ansvar och effektivisering................ Centralmuseer hyr lokaler av .................... Två hyresmodeller: marknadshyra och kostnadshyra ................... Debatten om museernas hyror ....................................................... Kostnadshyra och frågan om eftersatt underhåll .......................... Diskussion om museernas kompensation för höjda hyror........... ska bistå med underlag.......................... genomför genomlysning av hyrorna .................. Bilaga 20 Utredningens kontakter ..................................... Departement, myndigheter, vissa statliga utredningar samt Föreningar och sammanslutningar inom museisektorn ............... Projekt-, styr- och arbetsgrupper knutna till projektet Arbetsgruppen för samlings- och föremålsvård ........................... Arbetsgruppen för lån och depositioner........................................ Nätverket för forskningsfrågor...................................................... Möten rörande de fotografiska frågorna........................................ Ministerier, myndigheter, museer och organisationer i åtta Institutioner med statligt stöd på anslag 8:4 ................................ Kontakter i ärenden rörande vissa särskilda frågor....................... Möten med gruppen verksmuseer.................................................. Möten med gruppen universitetsmuseer ....................................... Denna volym innehåller bilagor till Museikoordinatorns betänkande Kraftsamling! – museisamverkan ger resultat (SOU 2009:15). En kort presentation av innehåll samt koppling till betänkandet ges nedan. Bilaga 3 dokumenterar det rundabordssamtal Kulturdeparte- mentet arrangerade som kompletterande un- derlag till direktiven. Bilaga 4 är den lägesrapport, som avlämnades , med redovisning av hur uppdraget uppfattats och avsågs att fullgöras. Lägesrapporten innehåller också den bild av museisverige som utgör bakgrunden för utredningens arbete. Bilagorna 4–11 innehåller de riktlinjer, policies m.m. som tagits fram under arbetets gång och som redovisas i betänkandets kapitel 2. Bilaga 12 presenterar den kartläggning av centralmuseernas administration och stödtjänster som utgör underlaget för kapitel 3.1 medan bilaga 19 utgör underlag för den redovisning av central- museernas hyror som görs i kapitel 3.2. Bilaga 13 utgör underlag för kapitel 4 och där redovisas er- farenheterna från de åtta studieresor utredningen gjort. Rapporten är avfattad på engelska för att värdländerna skulle kunna att ta del av den samt också i avsikt att bredda samtalet i dessa frågor till en internationell publik. Bilagorna 14–18 innehåller inkommande skrivelser av relevans för utredningens bedömningar och förslag. Bilaga 20 slutligen är en lista på institutioner, organisationer o. likn. som utredningen haft kontakt med. Dokumentation av ett rundabordssamtal om samverkan och uppdraget som museikoordinator bjöd med kulturminister i spetsen in till ett rundabordssamtal om samverkan inom museisektorn och om uppdraget som museikoordi- nator. Omkring 70 personer – företrädesvis museichefer – samlades i Rotundan i , , för att ge sin syn på koordinatorns roll samt farhågor och förhoppningar med ökad samverkan. Tipsen och råden var många och den nytillträdde museikoordi- natorn fick en hel del uppslag att ta med sig i sin nya roll. Men, som hon själv sa i ett anförande i början av diskussionen: Detta uppdrag är inte bara mitt, det är i hög grad ert. I denna skrift hittar du kulturminister inledningsanförande, inledande och avslut- ande ord och diskussionen däremellan. har vi från bjudit in er alla – omkring 70 personer från en lång rad olika institutioner i – för att disku- tera uppdraget för en koordinator för museisektorn och hur vi ska kunna samverka bättre. Det är roligt att få träffa så många av er ur museisektorn samlade på en och samma gång för ett samtal. Några av er känner jag igen, andra är nya ansikten. Det här är första gången som vi ses så här, men jag hoppas att det kan bli fler tillfällen då vi kan samlas för att kunna diskutera gemensamma frågor tillsammans. Mitt förhållningssätt inom politi- ken är att vara lyssnande. Inte för att jag inte vet vad jag vill, jag vet rätt väl vad jag vill, utan för att man alltid kan lära mer och för att det alltid finns nya infallsvinklar. Det går inte att föra en kulturpolitik som inte är förankrad hos de institutioner som är berörda. De bästa resultaten når man alltid när man är överens om mål och riktning. Men inget är så bra att det inte kan bli bättre. Förändring behöver inte vara ett hot, även om det ibland utmålas så. I går (, reds anm.) fattade vi i regeringen beslut om att tillsätta en koordinator för museisektorn, vilket vi tidigare meddelat i budgetpropositionen. , överintendent för , är den som har fått uppdraget. Några av er kanske undrar vad vi ska prata om , om beslutet redan är fattat och redan har fått uppdraget. Då kan jag konstatera att det finns mycket kvar att prata om. De direktiv som beskriver uppdrag ger en inriktning, men det finns inga detaljer och heller inte beskrivet närmare hur det här uppdraget ska utföras. Det vill vi nämligen diskutera tillsammans med er som är här . Jag vill börja med att säga någonting om hur jag ser på våra museer och min tanke kring detta med att tillsätta en museikoordinator. Om jag får bli lite högtidlig: Min och alliansens vision för hela kulturpoli- tiken är tydlig. Kultur är livsviktigt, det handlar om kreativitet, bild- ning, upplevelser, tankeutbyte och engagemang. Kultur handlar om människor och deras liv och betonar andra värden än sådana som vanligtvis betraktas som strikt materiella. Kultur har därför en avgör- ande betydelse för ett humanistiskt och demokratiskt samhälle. När jag får frågan vad är kultur brukar jag tala om föda och språngbräda för själen. Alla har sin egen personliga tolkning, men det här är den som jag gärna använder. Vi människor har behov av gemenskap och av att känna tillhörighet. Kultur och kulturarvet har förmågan att skapa just detta. Om någon skulle fråga om min definition av kulturpolitik är skyddet av kulturarvet ett av de första områden jag skulle nämna. Bevarandet och vården av kulturarvet är därför högt prioriterat för mig och för regeringens kulturpolitik. Det innebär också att man måste kunna ge goda villkor för kulturen och för konsten och, inte minst, utrymme för nyskapande och nytänkande. Det ska finnas ett brett utbud av kultur i hela landet. Med detta uppdrag för ögonen fick flera av de statliga museerna höjda anslag i den kulturbudget som lades . Många hade säkert önskat mer, för behoven är ofta större än tillgångarna. Flera av de museer som tidigare fått tillfälliga höjningar av anslagen fick nu en permanent förstärkning, och verksamheterna vid våra centrala museer fick ytterligare för att kunna ta itu med sådant som länge varit eftersatt. Jag vill att tillsättandet av en museikoordinator ska ses som ett led i ambitionen att ytterligare stärka museernas kärnverksamhet. Generellt och traditionellt handlar kärnverksamheten om att bevara, vårda, visa och öka kunskapen om de olika ämnesområden som museerna har. I vårt samhälle finns en stor kunskaps- och informationstörst, större än vi kanske tror när vi betraktar kvällstidningarnas löpsedlar . Människor vill veta mer om mer. Det ökande intresset för våra arkiv, för den trakt och bygd vi lever i och för släkt- forskning är tydliga exempel på det. Förutom viljan att förkovra sig finns också önskemål om att göra någonting kul och stimulerande som ger nya tankar och kunskaper, gärna tillsammans med familj och vänner. I kombinationen av att vilja lära sig någonting nytt och göra någonting roligt passar ett museibesök väldigt bra. På museet får man lära sig mycket nytt. Man får se saker i nya sammanhang och kan titta på spännande utställningar. Man kan numera äta och dricka gott på våra museer. Barnen kan leka och lära sig någonting nytt, och man kan köpa med sig någonting från butikerna. I mitt kök hänger gardiner från Stads- museet i . Jag tycker det är kul eftersom jag har rötter därifrån. Intresset för er verksamhet är stort. Det märker man så fort man öppnar en tidning. Det behöver inte ens vara en kultur- bilaga. Intresset avspeglar sig även i andra delar av tidningen. Museerna i landet har utvecklats mycket . Kompe- och kvaliteten ökar . Men det hindrar inte att det kan bli ännu bättre. Jag vill bidra till att museerna kan fortsätta utveckla kvaliteten och sin professionella verksamhet. Fortsatt utveckling är ett av de nya ledord och någonting som jag vill verka för i kulturpolitiken i stort. Jag tror definitivt att museerna har stor poten- tial för att i ännu högre grad svara upp mot de förväntningar som finns i omvärlden. Därför har regeringen nu tillsatt denna museikoordi- nator. Vi kan göra mer tillsammans. Alltför ofta hör jag kritik mot att många verksamheter – inte minst inom politiken – utmärks av ett stuprörstänkande. Det är någonting som den fackliga organisati- onen DIK har tagit upp och som de har alldeles rätt i. Vi kan inom den statliga förvaltningen inte agera som små isolerade öar. Tillsammans förvaltar vi inom kulturlivet oerhört stora sum- mor skattemedel. Vi har ett stort förtroende och ett ansvar att ge bästa möjliga utdelning tillbaka till befolkningen. Så ungefär har jag resonerat inför dagens samtal. Det här med en museikoordinator är som ni vet en helt ny funk- tion med allt vad det innebär. Uppdraget som koordinatorn får är därför delvis ett sökande uppdrag. Innehållet måste vi utforma till- sammans. Stommen i uppdraget är däremot mycket tydlig och ska kunna byggas på under uppdragets gång. I direktiven beskrivs upp- draget så här: Utredaren skall vara en koordinator som, i dialog med berörda parter, prö- var olika former för ökad samverkan av exempelvis administration, före- målshantering och sektorsforskning. Syftet är att frigöra resurser för museernas kärnverksamhet och att bidra till ytterligare högkvalitativ verk- samhet. Vi är övertygade om att samverkan på vissa centrala punkter skulle gynna såväl det enskilda museet som hela sektorn och varje musei- besökare. Vissa frågor är svåra att hantera för varje institution på egen hand. Koordinatorn ska därför vara ett stöd till museet. Till- sammans kan man lösa problem som det ibland kan vara svårt att hitta egna lösningar på. I grunden handlar uppdraget om att fånga de goda initiativen och pröva nya former. Koordinatorn ska kunna ha överblick över sam- arbeten som fungerar väl och själv fungera som ett nav för information och samordning. Koordinatorn ska alltså bidra till att frigöra resurser för kärnverksamheten. Det är inte meningen att ni ska spara för att vi ska ta pengar från sektorn till någonting annat. Men det är möjligt att vi kan hushålla med resurserna på ett bättre sätt. Museisektorn är relativt sett en liten sektor, men ändå tillräck- ligt stor för att det ska vara svårt att överblicka och samordna hela. Uppdraget gäller därför i första hand de statliga och statsunder- stödda museerna inom ansvarsområden. Där- emot hoppas vi – och det vet jag att många inom museivärlden också hoppas – att vi ska kunna nå positiva synergieffekter som kan komma hela sektorn tillgodo. Det är viktigt att poängtera att det här förhoppningsvis ska gälla alla. Inför den här sammankomsten har mina medarbetare på departe- mentet haft flera enskilda samtal med representanter för framför allt de olika samarbetsråden på nationell, regional och lokal nivå. Dessa har fått uttrycka vad de ser som viktigast i den här diskussionen. De flesta har då, som jag uppfattat det, tagit upp i princip samma områden där det finns behov av större samordning. Det hand- lar om administrativa stödsystem, gemensamma upphandlingar, upp- hovsrätt, fastighetsförvaltning, it och den digitala hanteringen. Vidare handlar det om magasin/vård/konservering, forskning och internatio- nellt arbete. Därutöver har jag funderat på en del områden som jag tror att koordinatorn kan bidra till att stärka, nämligen samarbeten mellan museer och universitet och högskolor och samlingarnas rörlighet i hela landet. Samt riktad marknadsföring, breddat utbud och aktivt arbete med publiken. På dessa områden har bland andra Framtidens kultur kommit med intressanta bidrag. Koordinatorn kan säkert även bidra när det gäller frågor som pedagogik, gallring, kompetensförsörj- ning och personalrörlighet. Det finns hur mycket som helst man skulle kunna samarbeta inom. Och det finns, som sagt, en stor öppen- het för att ni tillsammans ska komma fram till vilka områden som kan vara aktuella och viktiga att titta på. Det är förstås också jätteviktigt att koordinatorn kan se närmare på de många goda samarbeten som redan finns. Kan vi dra mer nytta av dessa exempel? Går det att utnyttja dem bättre? Kan man omfatta fler? Kan man sprida exemplen till ännu fler? Uppdraget utgår förstås från de behov som ni inom museievärlden själva har delgivit oss, och utifrån de ekonomiska ramar som finns . Kunskaperna finns hos er. Och det är de kunskaperna som är basen för det som museikoordi- natorn förväntas utföra. Jag hoppas med detta sagt att vi alla kan ta tillfället i akt att ge oss in i den diskussion som kommer att föras. Ett sökande uppdrag. Fånga, pröva, nav. Det är många ord som rinner runt här, ord som kan betyda både mycket och lite. har beskrivit uppdraget i öppna termer och ni har fått direktivet utdelat. Det första jag vill göra är att tacka för förtroendet att få det här uppdraget. I nästa andetag vänder jag mig till er allihop och hoppas på ert stöd i det här arbetet. Det behövs för att kunna göra en meningsfull insats som ger museerna ytterligare vind i ryggen och styrka att uppfylla vårt uppdrag. Det kändes härligt att komma hit , och lika härligt att öppna e-posten i går. Det har strömmat in glada tillrop. Det känns att det finns en medvind bland er alla. Den kan bära långt om vi kan ha den tillsammans. Jag uppfattar mitt uppdrag som en sökande, mäklande och utveck- lande funktion. Ett tillskott som kan knyta ihop idéer och fånga upp pågående arbeten. Men också tänka nytt och föra det här idéstadiet eller idéstadierna vidare till genomförande och kritisk prövning. Det är sådant vi inte har haft resurser till förut, även om vi var och en har tänkt ganska mycket. Jag upplever att det finns många embryon till nytänk ute i landet. Jag är glad att mitt uppdrag som, även om det främst är knutet till de statliga och statsfinansierade museerna, också ska ge synergieffekter som kommer hela musei-Sverige till godo. Det är viktigt att vi tar med oss det i våra tankar. Många av er vet att jag är en förespråkare för ett förutsättnings- löst förhållningssätt när det gäller de statliga museernas uppdrag och arbetsformer. värnar jag som museichef, i likhet med er alla, om den kreativa och levande självständighet som varje museum måste ha. Jag ansvarar för två museer, i och Flygvapenmuseum i , som är geografiskt och innehålls- mässigt skilda. Vart och ett ska naturligtvis ha allt publikt fokus på just sin verksamhet, även om koncernen, , finns som en ram och en bas. Besökaren ska hitta till och vara nyfiken på båda dessa museer och verksamheterna där ska ha den kreativa frihet som är nödvän- dig för en levande kulturinstitution, även om myndigheten heter . I det perspektivet är det inte det varumärket som ska synas i första hand. Hedrande, spännande, viktigt. Det är begrepp som kommer för mig när jag tänker på det här uppdraget. Något program eller någon färdig agenda har jag inte, och det ska jag inte ha heller. Agendan ska växa fram ihop med er. är jag här mer för att lyssna än för att lägga ut kartan och peka med hela handen. ska jag ha en första ansats klar, och sedan har jag på mig att komma fram till ett genomtänkt förslag. Jag kommer att ha hjälp av ett sekretariat som inte är tillsatt . Jag hoppas att vi i ska ha kommit så långt att vi har dem på plats. Därför vänder jag mig nu till er och säger att om ni har några goda förslag på pigga, vakna utredare som skulle kunna komma in i det här jobbet tar jag tacksamt emot det. Vad är det vi behöver? På vilka områden kan vi hitta nya samverkansformer som också gagnar museisektorn i stort? Utman- ingen är inte bara min, den är i hög grad er. Jag ska med spänd förväntan och nyfikenhet lyssna till vad som sägs här , och också i de samtal vi kommer att ha framöver. Det första jag ska göra är att åka runt och prata mer er allihop. Därutöver ska jag göra en kartläggning av vad som kan tänkas finnas utanför gränser. Det finns ganska mycket som görs som en del av oss kan mycket om, men också en del som görs som ingen av oss har upptäckt . Det ska bli intressant att ta till sig. Det är egentligen den enda agenda jag vill lägga fram . Jag vill lyssna. Jag lägger inte fast något program. Jag presenterar bara hur jag ser på mitt uppdrag. Tack för att jag har fått det. Plattformen för diskussionen är så bra grundlagd så jag tänker inte orda så mycket mer. Samtalet vi nu ska föra bör kretsa kring inne- hållet i den samverkan som är tänkt att utvecklas. Hur kan man öka samverkan? Vilka är de goda erfarenheter som ni sitter med? Vem vill öppna diskussionen? Ni har inte sagt någonting om den organisatoriska placeringen, och om kommer att lämna sina uppdrag? Det här uppdraget läggs utanpå min roll som chef för . Jag ska gå i pension och kommer successivt att fasas ut. Det blir regeringens sak att tillsätta en efterträdare. Jag kommer att ha en arbetsplats på kommittékontoren mitt i och får ett sekretariat med ett antal personer som jag kan välja själv. Jag tar gärna emot förslag av er. Jag ser min roll som en fristående utredare. Kommittédirektiv finns till detta och mitt utredningsuppdrag ska när det är färdigt inte ses som någonting annat än ett uppdrag där jag möjligen kan föreslå fortsättningar, men det är inte sagt vilka. När jag åkte hit kändes det här som en onödig övning. När jag sedan läste direktiven kände jag ett behov av att gå in i debatten.