sou · GXB316d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Studien () har varit start- skottet för en snabb politisk omvärdering av de kreativa och kulturella näringarnas betydelse i och visar bl.a. dessa sektorers direkta och indirekta bidrag till uppfyllandet av Lissabonstrategin. Studien visar den heterogenitet som präglar de kulturella näringarna men också en delad känsla av samhörighet mellan de kulturella och krea- tiva sektorerna. Sammanfattningsvis utmynnade studien i tre rekom- mendationer: Att förbättra insamlandet av statistik. Att öka sektorernas bidrag till förverkligandet av Lissabon- målen genom ett mer målmedvetet utnyttjande av EU-pro- gram. Att förbättra koordineringen av berörda aktiviteter och politik för sektorn inom . Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden deltar även, genom och , i satsning på att utveckla den europeiska kulturstatistiken där stati- stik och definitionsproblematiken kring kulturella och kreativa när- ingar har en framträdande plats. Grannländer som och har haft kulturella näringar på den nationella kulturpolitisk dagordningen. Det danska kreative pot- entiale Kultur- og erhvervspolitisk redegørelse 2000 är ett exempel på denna nya trend.109 I pågår ett liknande arbete med att lyfta fram kulturella näringar som en ny tillväxtskapande verksamhet.110 På en övergripande nordisk nivå har även samarbetet mellan de nordiska länderna alltmer kommit att intensifieras inom området. En grönbok om den kreativa ekonomin i har tagits fram på initiativ av (NICe).111 pekar ut nyckelteman för de nordiska ländernas arbete på området; Entreprenörskap och kreativitet, Växande kreativt affärsskap, Bild- ande av kreativa kluster och Uppbyggnad av kreativa platser. Grön- boken konstaterar att de nordiska länderna tillsammans är bland de ledande i världen vad gäller den kreativa industrin (spel och design), processer (knyta samman ny teknologi till nya innehåll) och aktivi- teter (som att utveckla kulturturism). De nordiska länderna kommer att möta en hård konkurrens från andra marknader på andra håll i världen, detta föranleder behovet av ett gemensamt nordiskt för- hållningssätt. lanserade de nordiska kulturministrarna under namnet det kreativa (KreaNord), en offensiv glo- baliseringseringsstrategi. KreaNord har till uppgift att möta behovet av ett gemensamt nordiskt utvecklings- och policyarbete inom området kreativa industrier, där utgångspunkten för arbetet är den Nordisk grönboken. KreaNord ska vara en tvärsektoriell sam- lingspunkt för erfarenheter, kunskaper och utvecklingsvisioner som täcker både närings- och kultursektorn och ska bidra till en för- bättrad koordinering mellan de nordiska länderna, utarbeta policy 109En än färskare rapport är Vækst via oplevelser – en analyse af i oplevelse- økonomien. Erhvervs- og Byggestyrelsen . Kultur og nœring, 2005, Det Kongelege Kultur- och kyrkjedepartementet. 111A Creative Economy for the Nordic region (, ). Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden rekommendationer samt initiera samnordiska utvecklings- och pro- fileringsaktiviteter. Två europeiska länder som lyft fram kreativa näringar är Stor- och . har haft en uttalad politik för creative industries sedan 1997112. Politiken finns när- varande på alla nivåer, lokalt, regionalt och centralt. Centralt fick politiken en nystart med Creative Economy program 2005 vilket ledde till förnyad analys kring erfarenheter. Efter detta har poli- tiken förstärks med den nya strategin som lanserades med vissa konkreta och uppföljningsbara ambitioner totalt omfat- tande . I antogs ett gemensamt policy- dokument av ministeriet för utbildning, kultur och forskning och ekonomiministeriet kallat Our Creative potential: white paper on culture and economy113 Ambitionen bakom var att utnyttja Neder- ländernas konkurrensläge på området för att lägga upp en tvärsek- toriell strategi som innefattar åtgärder för att skapa länkar mellan den kreativa sektorn och andra delar av ekonomin114. Syftet anges till genom att allmänt stärka den kreativa förmågan hos den privata sektorn också stärka den ekonomiska potentialen i kulturella och krea- tiva verksamheter. Dokumentet ska fungera som en bro mellan kulturen och ekonomin och ses som en avspark för en seriös sats- ning att stödja de kreativa näringarna. I dokumentet ges löften att regelbundet rapportera gjorda framsteg till parlamentets underhus vilket det nederländska parlamentet krävt.115 Den viktigaste delen av dokumentet är introduktionen av Programmet för kreativa näringar vilket består av en uppsättning åtgärder och scheman för att hjälpa de kreativa näringarna att uppnå sin möjliga ekonomiska potential. Programmet pågår med en budget på . I har företag inom de kreativa näringarna visat sig vara mer innovativa än andra genomsnittliga små och medel- 112ITPS a.a. och Creative , New Talents for the new Economy, , Media and Sport, ment for Innovation, Universities & Skills, feb. 113Ministry of Economic Affairs and , Culture and Science (2005). 114Detta åtgärdsprogram går under namnet Programme for the Creative industries. 115Proceedings of the part II, 2005-2006, 27406, no. Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden Ett mått på detta är att av företag inom de kreativa näringarna skapat skriftliga innovationsplaner jämfört inom övriga sektorer.116 Satsningarna på innovation i har främst riktats mot kunskap och teknik- innovation, kreativa teknologiska applikationer, exploatering av nya marknader, utvecklande av nya affärsmodeller och social innova- tion i relation till media. Listan på länder som lyft fram s.k. kulturella och kreativa när- ingar som nya och viktiga näringsgrenar kan göras mycket längre, vilket vi inte i detta sammanhang har tid att fördjupa oss i. Men vi kan konstatera att kulturella och kreativa näringar är en fråga som finns på den kulturpolitiska dagordningen i många länder, vilket även konstateras i rapporten of National Policies for Creative Industries.117 På nationell nivå är det framförallt som kommit att engagera sig i kulturella näringar eller upplevelseindustri vilket man valt att kalla verksamheten. Sedan början av detta sekel har man pro- ducerat ett antal rapporter, genomfört konferenser om upplevelsenär- ingens betydelse för samhället.118 I anslutning till detta arbete har även företagande och entreprenörskapsfrågor kommit att få en fram- skjuten plats. Ett exempel är rapporten leva sin talang – kreatörers behov av entreprenörskap . satsningar inom området har övertagits av Nätverket för upplevelseindustrin och mötesplatserna för upplevelse- industrin.119 Nätverket för upplevelseindustrin har utvecklat en anpassad tillväxtprocess som fokuserar på samverkan mellan fyra sektorer: forskning, utbildning, näringsliv och kultur ().120 116Agency for International Business and Cooperation (EVD), 2007. 117Braun, E, Lavanga, 2007., An International Comparative Quick Policies for . 118Se t.ex. , K., M. , och K. (red) 2000, Blandade upplevelser. En förstudie om svensk upplevelseindustris möjligheter, med förslag till åtgärder; , K., C. Daal och K. 2001, Det svenska smörgåsbordet dukas om; Nielsén, T. , en tillväxtmodell för upplevelseindustrin; U1. En utställning om en industris födelse uppväxt och tillväxt, 2008, . 119Nätverket för upplevelseindustrin är en ideell förening där åtta mötesplatser (, , , , , och ) är medlemmar. Syftet är att skapa mötesplatser där branscher inom upplevelseindustrin ska vara involverade och att det ska finnas ett aktivt samarbete mellan högskola eller universitet och det privata näringslivet. 120En redogörelse av den s.k. FUNK-modellen återfinns i Nielsén, T, 2006. Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden Verket för näringslivsutveckling () har även varit engagerad i dessa möten. har i anslutning till de nationella entreprenörskapspro- grammet 2005-08 varit med och finansierat ett antal projekt som rör entreprenörskap och företagande inom utbildningar med kultur och konst som inriktning. Detta i samarbete med bl.a. , , och universitet.121 Verket för innovationssystem – engagerat sig i upplevelseindustriella frågor, framförallt i relation till regionernas tillväxtarbete.122 Även myndigheter som Hög- skoleverket och AMS har i rapporter berört upplevelseindustrin från utbildnings- respektive från arbetsmarknadspolitiska förtecken.123 Från regeringens sida har man i allt större utsträckning uppmärksammat kulturskaparnas roll som entrepre- nörer och företagare. Ett exempel på detta är att Riksantikvarie- ämbetet, , och i regl- eringsbreven fick i uppdrag att, i samverkan med Verket för näringslivsutveckling (), inkomma med förslag till hur entreprenörskap och företagande kan utvecklas inom respektive myndighets verksamhetsområde. Vidare skulle förslag lämnas om hur samverkan mellan näringsliv och relevanta aktörer inom myn- dighetens verksamhetsområde kan främjas på nationell och regional nivå. Myndigheterna lämnade sina redovisningar av uppdragen . Regeringen har även gett , (ITPS) och ett fristående konsultföretag () i upp- drag att bl.a. kartlägga och komma med förslag som underlättar det fortsatta arbetet med kulturella näringar på ett övergripande plan som för entreprenöriella verksamheter som har direkt bäring åt företagande och entreprenörskap. Rapporterna från ITPS och publicerades under våren 2008.124 Regeringen har även direkt kommit att engagera sig i arbetet med ökat entreprenörskap och företagande genom de gemensamma seminarierna som kulturministern och näringsministern arrangerat . Vid dessa seminarier har deltagare från kult- 121Kultur och näringsliv i samverkan, , Dnr:011-2007-4580. 123Klassicism och bungyjump. Upplevelseindustrin och behovet av konstnärligt utbildade, 2005, och Arbete för nöjes skull – Var finns jobben inom upplevelsenäringen? 124Gustavsson, N. 2008; En rapport om kreativa näringar i politik och statistik, ITPS, 2008; Kultur+Entreprenörskap=Tillväxt! ?,2008, . Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden ur- respektive näringslivsområdet diskuterat hur samverka mellan kultur och näringsliv kan främjas för att utveckla entreprenörskap, företagande och ett innovativt näringsliv.125 budgetproposition har även regeringen poängterat vikten av att utveckla och främja konstnärernas entreprenörskap som en möjlighet för konstnärer att bättre leva av sitt konstnärliga arbete som fler människor ges möjlighet att i olika for- mer ta del av konst och kulturupplevelser.126 Ett led i detta är den satsning som regeringen avser att göra inom ramen för det hand- lingsprogram som avisera i budgetpropositionen (2008/09:1) och som omfattar . Vi ser alltså att kulturskap- arnas roll som entreprenörer och företagare allt mer kommit att lyftas fram som en viktig faktor för både utveck- ling och tillväxt men även som ett alternativt sätt för kulturskapare av olika slag att få ökade möjligheter till sysselsättning. I direktiven till utredningen om Statliga finansieringsinsatser för nya, små och medelstora företag (dir 2007:169) betonas att (d)et är även viktigt att de statliga stödinsatserna främjar goda förutsätt- ningar både inom befintliga näringar men också att de främjar utveckling av nya och potentiella tillväxtområden.127 Utredningens uppdrag är att göra en översyn av statliga finansieringsinsatser för nya, små och medelstora företag och lämna förslag till hur insatserna kan bli mer effektiva och överskådliga. Många av de s.k. kulturella och kreativa näringarna kan karaktäriseras som nya näringar med tillväxtpotential. Ett antal utvärderings- och forskningsarbeten har satt fokus på de kulturella- och kreativa näringarnas roll för regioner. I t.ex. rap- porten Kreativa näringar i från Regionplane och vid framkom att sys- selsättningen inom de kreativa näringarna i ökade med i genomsnitt . var 39 600 personer sysselsatta inom de kreativa näringarna i regionen. Detta utgjorde av den förvärvsarbetande dag- befolkningen i länet.128 2008/09:1, s. 28. 126Ibid., s. 80. 128Dahlström m.fl. 2004. Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden I rapporten Den kreativa sektorn och dess påverkan på Norr- tillväxt och sysselsättning från (2006) kan man bl.a. läsa att sektorn omsätter runt tre och halv miljard per år.129 av de totala antalet arbetsställen i kan relateras till sektorn och antalet anställda i sektorn är cirka 3 000. har 2007 inlett en kartläggning av den kreativa sektorn.130 Den visar så här långt att närmare 5 000 personer eller av befolkningen i länet arbetar inom krea- tiva yrken. Kreatörer inom de kreativa näringarna i länet omsätter minst ca . av det totala antalet arbets- ställen i eller ungefär 3 350 arbetsställen finns inom den kreativa sektorn.131 I en nyligen publicerad studie Kultur- och upplevelsesektorn i som är en studie av sysselsättning, företag, entre- prenörskap och utbildningar konstaterades att verksamheter i kultur- och upplevelsenäringar sysselsätter drygt 53 000 människor i regionen och andelen är växande.132 Sammantaget visar de regionala undersökningarna att de krea- tiva näringarna spelar en viktig roll för regioner och kommuner. Detta är också något som verifieras i studien och regional utveck- ling av m.fl. (2005), vilket är en första övergripande kart- läggning av kopplingen mellan film regional utveckling i Norden.133 Utöver att näringarna ger ett direkt tillskott i form av t.ex. sys- selsättning har de även indirekt betydelse genom att de bidrar till ökad besöksnäring till regionen vilket resulterar i fler hotellnätter, restaurangbesök och transporter. Regionerna kan även få positivare image som i sin tur attraherar besökare, tillflyttande och invest- erare.134 Vi kommer att fördjupa diskussionen om den regionala nivån i avsnitt 10.4. 129I studien är det 21 verksamhetsfält som inkluderas inom den kreativa sektorn. Förutom mer traditionella verksamheter som foto, reklam litteratur mm inkluderas områden som sport, djur/natur, friluftsliv, turism och andlighet/själsliv. 130Definition = definition och delvis , Media and Sport: arkitektur, dator- och tv-spel, design, film, foto, konst, litteratur, mark- nadskommunikation, media, mode, musik, scenkonst, turism/besöksnäring och upplevelse- baserat lärande. 131Regionförbundet , Kultur, hemsida 081211. 132Kultur- och upplevelsesektorn i 2008:05. 2005, Film och regional utveckling i , s. 5. 134Dahlström m.fl. 2004 s. 11. Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden Även på akademisk nivå har kreativa näringar och kulturella när- ingar i ökad utsträckning blivit etablerade forskningsobjekt. Inom ett antal europeiska universitet har det inrättats speciella avdel- ningar och om kulturella näringar. Det är främst inom ämnen som nationalekonomi, företagsekonomi och kulturgeografi som forskning om kulturella näringars roll för regio- nal utveckling ökat.135 är i detta sammanhang ett välkänt namn som i ett antal studier lyft fram den s.k. kreativa klas- sen som, enligt honom, är viktig för att inte säga avgörande för den ekonomiska utvecklingen.136 Ett exempel på en gemensam nordisk satsning inom området är Nordiskt InnovationsCenters (ett organ underställt Nordiska min- isterrådet) genomförda forskningsprogram om kreativa näringar i Norden.137 Ett ytterligare exempel på att de kulturella och kreativa näringarnas roll allt mer uppmärksammats är det nybildade , Creativity and Competitiveness IC3 vid . I föregående avsnitt har vi visat att kulturella och kreativa näringar som kulturföretagande och entreprenörskap lyfts upp på såväl inter- nationell till regional och lokal nivå som en nya och viktiga branscher och företag. Som redogörelsen påvisar finns det enligt vår mening ett antal skäl som talar för att det finns ett behov av särskilda insatser för att lyfta fram kulturella näringar generellt och före- tagare inom kultursektorn. , , och fick i regleringsbreven i uppdrag att, i sam- verkan med Verket för näringslivsutveckling (), inkomma med 135För en fylligare redogörelse av forskning av området se , J. 2007, The cultural and creative industries:a review of the literature. 136Florida, R. 2002, The rise of the creative class. and how its transforming work. Leisure, com- munity and every day life; , S. 2001, From Cultural to : Theory, Industry, and Policy Implications. Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden förslag till hur entreprenörskap och företagande kan utvecklas inom respektive myndighets verksamhetsområde. Vidare skulle förslag lämnas om hur samverkan mellan näringsliv och relevanta aktörer inom myndighetens verksamhetsområde kan främjas på nationell och regional nivå. Myndigheterna lämnade sina redovisningar av uppdragen . Myndigheternas redovisning av upp- draget utgör ett av flera underlag och bör ses i ett större sam- manhang för att planera för framtiden. Ett sammanhang där exempel- vis , olika kartläggningar, Generator 2008 och upp- draget om hemslöjden som näringsgren bör vara inkluderade. Även eventuella särskilda insatser från till exempel menar myndigheterna bör tas med i planeringen. Generellt konstaterar myndigheterna att insatser krävs inom olika områden på alla nivåer. Lokala och regionala erfarenheter behöver lyftas till nationell nivå som arbetet måste bedrivas lokalt och regionalt där den kulturella mångfalden är en central resurs. På nationell nivå är det viktigt att skapa förutsättningar för samverkan, entreprenörskap och företagande som det internationella samarbetet behöver stärkas. Önskemål om ett nationellt program för kreativa och kulturella näringar i syfte att främja dem har fram- förts från flera håll. Bristen på samordning konstaterades även i grönboken om den kreativa ekonomin i där svagheter bl.a. utmärktes av en fragmentiserad politik.138 Det finns, enligt grönboken, ingen mål- medveten nationell politik, relevanta politikområden och initiativ är spridda över flera departement (Utbildnings-, Närings-, och Kulturde- partementen) och saknar en policy för de kreativa industrin. Detta behöver effektivt kartläggas, menar rapporten. ITPS har även konstaterat att det på nationell nivå inte finns någon myndighet eller annan aktör som via tilldelats uppdraget att på något sätt arbeta med de kreativa näringarna. Ett viktigt skäl till ett behov av samordning är att den nationella nivån med staten i spetsen möter regioner som aktivt arbetar med att utveckla entreprenörskap och kreativa näringar. Från regional nivå har önskemål framförts om behovet av att möta en aktör på stat- lig nivå. Ett förslag från ITPS för att öka samordningen är att bilda en särskild interdepartemental arbetsgrupp för att hantera dessa områden likt den arbetsgrupp som tillsattes i . 138 A Creative Economy for the Nordic region (, Nov 2007). Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden frågorna inom detta område spänner över flera politikområden ofta en med en oklar departemental hemvist. Fördelarna med en inter- departemental arbetsgrupp är att frågorna då förväntas få ett starkt genomslag då de drivs inom de områden där de hör hemma sam- tidigt som ökad kunskap och förståelse och samsyn för och i frågorna skapas genom att samtal förs över departementsgränserna.139 Vi föreslår att samarbetet mellan kultur- och närings- livspolitiken och dess insatser bör utvecklas och fördjupas. De för- valtningsmyndigheter sim vi anser ska ansvara för föreslagna sfärer bör tillsammans med de nya myndigheterna och Myn- digheten för Tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser () få i uppdrag att stärka och fördjupa sitt samarbete i frågor som rör kult- urföretagande och entreprenörskap samt kreativa och kulturella näringar. Ett nationellt program för kreativa och kulturella näringar bör prioriteras inom ramen för detta samarbete. Det är angeläget att regionala och lokala erfarenheter tas tillvara i detta arbete. Behov av definition, avgränsning och relevant statistik av området Ett första problem, oavsett vilken benämning av de kulturella när- ingarna som används, är att det i slutändan är de konkreta verksam- heter och branscher man väljer att inkludera som blir avgörande för resultatet. I avsnitt 10.3.4 beskrevs skillnaderna mellan kulturella och kreativa näringar med avseende på vilka verksamheter och branscher som inkluderas i respektive begrepp. har i sina utvärderingar om upplevelseindustrins140 betydelse kommit fram till att industrin är en viktig och betydelse- full framtidssektor för den svenska ekonomin. Upplevelseindustrin står för 4,7 procents bidrag till BNP (förädlingsvärdet), i eko- nomiska termer . var till- växttakten i snitt mot näringslivets generella tillväxt på . Även andelen sysselsatta ökade från 241 000 till 284 000 personer. Tittar man närmare på respektive delområde för upplevelse- industrin är turism störst av upplevelseindustrins förädlingsvärde eller . På andra plats kommer media och 18 miljarder i förädlingsvärde. 139En rapport om kreativa näringar i politik och statistik, 2008, ITPS. 140I dessa inkluderas verksamheter som: arkitektur, design, film/foto, konst, litteratur, mark- nadskommunikation, media, mode, musik, måltid, scenkonst, turism och upplevelsebaserat lärande. Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden plats finns måltider med 15 procents andel och i förädlingsvärde. I botten låg scenkonst och konst 0,5 procent.141 Väljer man i stället att studera de branscher och näringar som räknas in under begreppet kreativa näringar i enlighet med DCMS får man ett annorlunda resultat. Näringarna stod där för av det totala förädlingsvärdet. Tittar man närmare på delområden finner man att mjukvaror står för den största delen av sektorns förädl- ingsvärdet och på andra plats kom reklam- och för- lagsverksamhet med vardera 22 procent.142 I rapporten eco- nomy of culture in Europe är däremot inte mjukvaror inkluderat som kreativ eller kulturell näring. Intressant att notera är att turism och måltider som tillsammans utgör av upplevelse- industrins förädlingsvärde är verksamheter som inte inkorporeras i t.ex. de kulturella eller kreativa näringarna. Det andra problemet som bör uppmärksammas är svårigheten att hitta relevant data. m.fl. (2004) upplevde svårigheter att få ett grepp om distributions- och konsumtionsledet av verk- samheten. Kreativa näringar är till formen ofta sammansatta av flera företag och organisationer som representerar en mängd olika yrken och som även karakteriseras av flexibla anställningsformer och pro- jektbaserade produktioner. Det är sålunda svårt att mäta storlek och omfång på näringarna med traditionella metoder såsom närings- grensindelning som karakteriserar arbetsställen efter deras huvudsak- liga slutprodukt och yrkesstatistik (vilken bygger på individbaserad statistik av den enskilde yrkesverksamma oavsett vilken arbetsplats personen är verksam inom).143 Problemet med SNI (Svensk när- ingsgrensindelning) diskuteras även i Östsams rapport i deras för- sök att mäta den kreativa sektorn i då vissa arbets- ställen t.ex. hade fått fel SNI-kod.144 Ett exempel är att filmbolaget inte är klassificerat som filmbolag. företag kan syssla med kulturella näringar utan att vara klassificerade som kulturell näring. I Nuteks rapport om hemslöjden behandlas hur man kart- lägger dolda branscher och nackdelen med SNI-koderna, som 141Upplevelseindustrin i ; Upplevelseindustrin 2004 statistik. Fördjupar man sig i frågan om tillväxttakten mellan de olika delsektorerna från 1997-2001 visar det sig att det var inom marknadskommunikation som hade störts tillväxt i absoluta tal med 4,2 miljarder följt av måltid (3,8 miljarder) och turism (3,8 miljarder) s. 19. 142Att mjukvarusektorn dominerar som verksamhet inom kreativa näringar var ett resultat som även Dahlstöm mfl. fann i sin studie om näringarna i . med 2/3 av anställda inom mjukvarusektorn (., m.fl. 2004). 143Dahlström M. m.fl. 2004. 144Den kreativa sektorn 2004, Östsam.