sou · GYB375 · 2010-11-10 00:00:00 — Skol- verket har även regeringens uppdrag att administrera och följa upp användningen av de statsbidrag som är kopplade till försöksverk- samheten med gymnasial lärlingsutbildning. Kommittén ges i uppdrag att, som ett komplement till den upp- följning och kvalitetsgranskning som och Skolinspek- tionen gör inom sina respektive ansvarsområden, följa upp lärlings- försökets resultat, måluppfyllelse och funktion utifrån näringslivets behov, samt bedöma hur väl utbildningen i övrigt svarar mot syftet att utöka den arbetsplatsförlagda utbildningen. I detta ingår att värdera utbildningen ur ett jämställdhetsperspektiv, till exempel i vilken mån verksamheten bidrar till att minska könsstereotypa utbildningsval. Kommittén ska uppmärksamma samt skol- huvudmännen på de eventuella behov av att utveckla utbildningarna som kommitténs arbete visar. Den nationella lärlingskommittén ska ledas av en ordförande och för administrationen av kommittéarbetet ska ett sekretariat inrät- tas. Utöver ordföranden ska kommittén bestå av tio ledamöter som företräder arbetsmarknadens organisationer inom branscher som finns representerade inom försöksverksamheten med gymnasial lär- lingsutbildning. Kommittén ska genomföra sitt uppdrag i samråd med huvud- männen och representanter för företag med lärlingar. Kommittén ska även samråda med . Delredovisningar av uppdraget ska lämnas till () med start . Redovisningarna kan innehålla beskrivningar av vidtagna stöd- och kvalitetssäkringsåtgärder, resultat av kommitténs uppföljning av lärlingsförsökets kvalitet och måluppfyllelse, problembeskrivningar eller förbättringsförslag. Kommittén ska redovisa sitt uppdrag . , Utredare, , 2009 I Nationella Lärlingskommitténs direktiv (Dir 2008:106) finns uppdraget att stimulera huvudmän och företag eller branscher till regional samverkan. Utifrån dessa direktiv har utformat ett uppdrag att beskriva exempel på regional samverkan och dess förutsättningar samt att lyfta fram goda exempel. Ett syfte med försöksverksamheten är att öka den arbetsplats- förlagda utbildningen inom de yrkesförberedande programmen och att öka samverkan mellan skola och arbetsliv. Det stora intresset för försöksverksamheten visar att många företag i flera branscher är positiva till att bidra till en ökad kvalitet i det hänseendet. Det förekommer dock skillnader mellan regioner och branscher, vilket skulle kunna förklaras av till exempel olikheter i branschstrukturer och regionala och lokala skillnader i näringsliv och utbildnings- utbud. Dessa skillnader innebär i förlängningen olika förutsätt- ningar för utformningen av samverkan mellan skola och arbetsliv. För att förbättra förutsättningarna i detta avseende ges den natio- nella lärlingskommittén i uppdrag att stimulera huvudmän och företag eller branscher till utformningen av utbildningarna. Ett sätt kan vara att utgöra bollplank till de lärlingsråd som skapats lokalt och att utifrån de signaler som hämtas in genomföra olika aktivite- ter, till exempel hålla branschvisa möten eller ta fram stödmaterial. ska: Stimulera huvudmän och företag eller branscher till regional samverkan för att säkerställa att arbetslivets behov kommer till uttryck i utformningen av utbildningarna. Genom en särskild studie och analys: Inventera fördelar och svårigheter med regional samverkan Intervjua följande regioner: , Region , Östsam, Fyrkantssamverkan (, , , ). Intervjua regionala företrädare i branschorganisationer som är aktiva i regional samverkan (, Frisörföretagarna, ) Identifiera goda förebilder. Hur samverkar skola och arbetsliv i utvalda regioner, i vilken struktur eller organisation? Vem är initiativtagare till den regionala samverkan? Finns det ett regionalt uppdrag och varifrån kommer det i så fall? Vilka frågor menar skola, bransch och arbetsliv är regionala frå- gor som hanteras i en regional struktur? Visioner för framtiden, vad skulle man kunna göra regionalt inom försöksverksamheten? 1.2.2Metoder, arbetssätt och försök till definition Besök i utvalda regioner och intervjuer med skolledare, lärare, sam- ordnare, regionala branschföreträdare samt studie och yrkesväg- ledare har genomförts. Uppföljningar per telefon och e-post ligger också till grund för de beskrivningar och resultat som redovisas. Urvalet har tagits fram i samråd med sekretariatet och bygger på en geografisk spridning och en förkunskap om regional samverkan från erfarenheter av tidigare genomförda nationella projekt inom Myndigheten för skolutveckling till exempel modellskolor, idé- skolor, YKSA-projekt med flera. Urvalet har inte gjorts mot bak- grund av omfattning av lärlingsplatser och rapporten ger enbart exempel på regional samverkan. Det finns många ytterligare exem- pel på regional samverkan och rapporten gör inte anspråk på att ge en heltäckande bild utan vill lyfta några goda exempel. 2.Begreppet samverkan och Samverkanstrappan Begreppet samverkan saknar en entydig definition. Det betyder olika saker för olika personer, verksamheter och grupper. Letar man synonymer till begreppet samverkan återfinns bland annat begrepp som gå samman, verka tillsammans, samförstånd, konsen- sus, förenad ansträngning och alliera sig. En tung betoning på sam- arbete mellan lika berättigade parter. Begreppet beskriver en före- teelse (att det görs – funktion) och det betecknar en metod använd av samverkande aktörer (hur det görs – metod). Begreppet samverkan används i samhällsdebatt och styrdoku- ment som något självklart positivt och eftersträvansvärt. I teorin möter vi hur samverkan ska organiseras och på vilka administrativa nivåer detta kan eller ska ske. Samverka är ett begrepp för relatio- ner mellan olika aktörer, det handlar om möten byggda kring en intressegemenskap. Att samverka innebär att deltagande aktörer diskuterar problem. I betänkandet från den kommunala kompetensutredningen3 används genomgående begreppet samverkan, oavsett om det avser tillfälliga projekt eller fördjupad samverkan inom ramen för ett kommunalförbund. Man pekar på att det finns en lång tradition av samverkan i olika omfattning och form. har samverkan allt mer framställts som ett sätt att effektivi- sera verksamheter, att öka kompetensen, att hantera krav på speci- alistkunskaper med mera. Samverkan har även nämnts som en tänkbar lösning på de utmaningar den offentliga sektorn står inför, dels mot bakgrund av den ekonomiska och demografiska utveck- lingen och dels, mer eller mindre som en nödvändighet för små kommuner. Det är uppenbart att interkommunal samverkan kom- mer att vara nödvändig även , oavsett om kommun- strukturen förändras eller ej, skriver i sitt slutbetänkande. Mellankommunal samverkan kan ske utifrån funktion och/eller geografi/administration. Samverkan med bas i funktion kräver aktiva beslut och åtgärder för att finna former, samarbetspartner och metoder. Samverkan baserad på geografi/administration inne- bär ofta att vissa givna funktioner skall hanteras med givna sam- arbetspartner, former och metoder. I Ansvarsutredningen5 har analyser gjorts av sådana administrativa regioner utifrån olika funk- tioner, som t.ex. sjukvård och arbetsmarknadsområden. har man sökt antingen prioritera vilken funktion som ska vara över- ordnad alla andra vid bildandet av geografiska regioner och/eller försökt rita kartan så att de framtida administrativa regionerna ska tillgodose alla samverkansfunktioner. Så långt handlar det om regional samverkan mellan kommuner. I försöksverksamheten med lärlingsutbildning tillkommer fler aktö- rer, som t.ex. branscher, företag, eller fackförbund. Samverkanstrappan är en ofta använd modell som beskriver samverkansprocessen. Det går också att beskriva olika grader av samverkan. Grad kan läsas som intensifieringsgrad (till exempel antal möten, sporadiska eller fördjupade kontakter som leder till gemensamma åtgärder på flera områden). Samverkansprocessen kan beskrivas som sekventiell och tar sin utgångspunkt i en specifik fråga eller funktion, till exempel lär- lingsutbildning. Om en viss nivå uppnåtts tidigare kan processen starta ett högre steg direkt. Det första steget är samtalet, som inne- bär ett utbyte av information och en avstämning hur parterna ser på en fråga. Det kan leda till samsyn; att man ser på en fråga på samma sätt och har samma uppfattning om en fråga. även samförstånd, att man är överens om hur denna fråga kan hanteras och att en part inte ensam kan genomföra den, eller att framgångs- möjligheten är större tillsammans med andra, eller åtminstone lika stora, är de nödvändiga förutsättningarna för att gå vidare upp- fyllda. Samverkansbeslutet behöver tas för att gå vidare i samordnad aktion. Den samordnade aktionen kan se ut på olika sätt och i sig bestå av olika intensifieringsgrader. I vissa fall finns ett givet sam- verkansbeslut för en fråga eller funktion och att aktörer samtalar, når samsyn och samförstånd för att direkt gå över i samordnad aktion. I regional samverkan kring lärlingsutbildning finns ofta en tra- dition av samverkan mellan kommuner och skolhuvudmän, kanske i form av samverkansavtal eller regionala överenskommelser. I för- söksverksamheten med lärlingsutbildning kommer nya aktörer in i en existerande samverkan när branschorganisationer medverkar i lärlingsråd och programråd. Det gör att man i vissa fall får backa i samverkanstrappan och kanske även börja om från början med samtal, och samsyn för att komma vidare. Källa: SOU 1998:89 (Bearbetning av den s.k. samverkansspiralen). 2.1Den regionala nivån – vad menas med det? Den regionala nivån är inte definierad i uppdraget eller i direktiven till . De intervjuade regionerna representerar olika former av regional samverkan, , kommunal- förbund, regionala nätverk. Aktörerna har själva definierat vilka som ingår i den regionala samverkan kring försöksverksamheten med lärlingsutbildning. Den geografiska regionen är ibland en grund för samverkan men eftersom samverkansaktörerna är skol- huvudmän i en eller flera kommuner och branschorganisationer som har olika definitioner av geografiska indelningar av regioner blir det i många fall fråga om funktionella regioner. Med funktio- nell region avses en region som definieras av aktörerna själva ut- ifrån praktiska lösningar för samverkan. Det kan vara tre eller flera kommuner, branscher, fackförbund. Funk- tion och tradition avgör. De regioner som intervjuats har valts ut i samråd med sekretariatet, med bakgrund i att man faktiskt haft eller har någon form av erfa- renhet av arbete i regional samverkan kring försöksverksamheten med lärling. De intervjuade regionerna är olika i många avseenden. De är geografiskt spridda över landet, har olika näringslivsstruktur, utbud och tradition av regional samverkan. Regionen kan i detta sammanhang vara ett län, landskap, en funktionell region eller en tradition av samverkan. De intervjuade menar att det oftast är funktionen som avgör, man har samverkat tidigare inom andra områden och gör det igen när det gäller utbild- ning inom försöksverksamheten. I några fall är regionen ett regionförbund eller kommunalför- bund där tydliga politiska uppdrag gör att samverkan kommer till stånd. I andra fall har initiativet till samverkan kommit från skolan eller skolor i en funktionell region där samverkan är avgörande för utbud och kvalitet. I några fall kommer initiativet från en branschorganisation som behöver samverkan för att klara sitt uppdrag att vara delaktig i lär- lingsråd, programråd, arbetsmarknadsråd eller liknande. I många fall sammanfaller inte den samverkande regionen inom skolan med den region som branschen samverkar i – den funktionella regionen definieras olika av bransch och skola. Den funktionella regionen kan också definieras av infrastruktu- ren och pendlingsmönster mellan skolor i olika kommuner. De skolhuvudmän som samverkar gjorde i de flesta fall detta även innan försöksverksamheten; det fanns en tradition av samverkan. Många av skolorna som samverkar har deltagit i tidigare projekt som till exempel idéskola eller modellskola. När försöksverksam- heten med lärlingsutbildning skulle startas fanns en plattform för diskussion. I flera fall fanns även en förfrågan eller ett uppdrag kring att samverka. Lärlingsförsöket genererade möjligen en ny form av samverkan där branschperspektivet har en tydligare plats. En region menar att regional samverkan kan vara hindrande, det tar . Det kan bli svårt att komma fram om alla måste informeras och komma överens innan man kan börja arbeta! Konkurrensen kan till exempel gälla elever när elevunderlaget minskar, men även lärlingsplatser, lärarresurser eller finansiering. Konkurrens kan uppstå mellan kommunala enheter eller kommu- nala och fristående enheter. Detta är ju inget specifikt för försöks- verksamheten, utan det förekom i så fall redan innan försöket med lärlingsutbildning. Formerna för regional samverkan mellan kommunala huvudmän och fristående huvudmän varierar. I vissa regioner har man en hel- hetssyn, alla skolhuvudmän som vill deltar i nätverk, i andra är det separata grupper eller nätverk för friskolor respektive kommunala skolor. Motiven för detta är ofta konkurrenssituationen eller olika arbetssätt. Branschorganisationerna är tydliga när det gäller sam- verkan mellan skolor; man vill se helheten, oavsett huvudman. Några skolor hävdar att det inte är en konkurrens i försöksverk- samheten. De elever som väljer lärlingsutbildning är relativt få och ofta väljer man skola och utbildning efter var man bor. Incitamenten för att samverka regionalt kommer inte via det stat- liga bidraget, eller via förordning eller försöksverksamhet. Driv- krafter, motiv och former för regional samverkan inom försöks- verksamheten med lärlingsutbildning kan kategoriseras med hjälp av kategorier som använts bl.a. av Arbetsgruppen för samverkan mellan kommuner. Vad får skolhuvudmän som konkurrerar med varandra att sam- verka? Hot och tvång befolkningsminskning, minskade skatteintäkter, hot om nedläggning av skolan m.m. Det finns ett yttre tryck som en ständig stimulans i organisatio- nerna, som tydliggör nödvändigheten av att vara med och risken i att inte vara med. Detta kan kallas en defensiv strategi. I försöksverksamheten med lärlingsutbildning kan det handla om att kunna erbjuda ungdomar utbildning på orten eller att säkerställa kompetensförsörjning för en företagare på en liten ort. Ekonomiskt relaterade drivkrafter som kostnadsbesparingar, effekti- vare utnyttja resurser, stordriftsfördelar, expertfunktioner, extern finansiär. I försöksverksamheten med lärling kan gemensam marknadsföring, handledarutbildning eller kompetensutveckling för lärare vara exempel på stordriftsfördelar. Gemensamma examinationer är exempel på expertfunktioner. Erfarenhetsutbyte är också en form av effektivare resursutnyttjande som beskrivs av flera skolhuvud- män. I tre av de intervjuade regionerna finns tydliga politiska uppdrag kring regional samverkan, både när det gäller gymnasieskolan i vid mening och försöksverksamheten med lärling specifikt. Regional samverkan och koppling till regional utveckling och till- växt beskrivs av framförallt branschorganisationer som skäl till regional samverkan. Samverkan kan ge upphov till nischade spets- utbildningar eller ett bredare utbud för den enskilde eleven. I de intervjuade regionerna är incitamenten kring regional samver- kan oftast relaterade till den kategorin ekonomiskt relaterade driv- krafter. Men är det också en mix av ovanstående, politiska uppdrag, ekonomiska drivkrafter och yttre tryck. Det yttre trycket kan komma från branschorganisationer eller enskilda företag på en ort som menar att skolorna måste samverka för att effektivisera i kontakten med företagen och arbetsplatserna. Vad samverkar man om i de intervjuade regionerna? De intervjuade har fått svara på ett nuläge och även fått fundera fritt över vad som skulle vara intressant att utveckla en samverkan kring. Skolhuvudmännen skriver avtal med företagen om arbetsplatsför- lagt lärande under lärlingsutbildningen. Avtalets utformning och villkor kan med fördel vara regionala i en funktionell region. Kursplaner, kursinnehåll, moment i kurser Att gemensamt diskutera och arbeta med kursinnehåll regionalt blir en kvalitetssäkring för det arbetsplatsförlagda lärandet i för- söksverksamheten. kan en skola överlåta en lärlingsplats till en annan skola, både en elevplats på en skola eller en plats på ett företag. Branschorganisationer med regionala företrädare ska ofta täcka stora geografiska områden, det gör att det finns önskemål om sam- ordning av branschkontakterna mellan skolhuvudmännen. Det finns ett stort behov av information till elever och föräldrar om lärlingsutbildningen som utbildningsform. Resurserna för marknads- föring och information är begränsande och bör utnyttjas gemen- samt Några skolor har en gemensam policy om att behöriga yrkeslärare inom yrkesområdet ska examinera lärlingarna. Man tar hjälp av var- andra när man inte har egna behöriga lärare. Det kan vara svårt för enskilda skolhuvudmän att upprätthålla nationella kontakter med branscher, myndigheter och departement. I en regional samverkan kan man fördela ansvar och blir också star- kare gemensamt. Skolhuvudmän och branschorganisationer menar att kvalitetssäk- ringen av utbildningen sker regionalt, i jämförelse med andra ut- vecklas kvalitet. Alla nämner vikten av att inte uppfinna hjulet igen, man drar nytta av varandras erfarenheter. Samtliga intervjuade branschorganisationer tar upp frågan om dimen- sionering och överetablering av utbildning inom vissa sektorer. En regional arena för diskussion och mandat för beslut efterlyses. Regional samverkan är ett måste! Flera branscher menar att man egentligen redan hade ett bra lär- lingssystem, innan försöksverksamheten, ett lärlingssystem där branscherna själva tagit initiativ och utvecklat utbildningen, ibland inom gymnasieskolan men oftast som ett komplement efter genom- förd utbildning i gymnasieskolan. Attityden till försöksverksam- heten varierar mellan branschorganisationerna, några menar att man gillar läget och anpassar sig till det som komma skall medan andra menar att det är omöjligt för deras utbildning att uppfylla villkoren i försöksverksamheten. Oavsett vad man tycker om försöksverksamheten menar alla intervjuade branscher att genom regional samverkan kan man få ett helhetsperspektiv när det gäller inriktning, dimensionering och innehåll i utbildningen. Helhetsperspektivet bör omfatta alla utbildningsformer inom gymnasieskolan, målen är desamma och arbetslivets möjligheter att påverka bör gälla helheten. Om bran- schen diskuterar separat med varje skola eller friskola saknas hel- hetssynen på behovet av kompetens i regionen. Det blir också pro- blematiskt för branschorganisationen när en skola står utanför dis- kussionen i regionen. Eleverna riskerar att drabbas av uteblivna lär- lingsböcker, otydliga krav, ej uppfyllda utbildningskrav, för nischade utbildningar eller arbetslöshet efter utbildningen. Några branschorganisationer uppger att man deltar i det regio- nala arbetet och diskuterar med skolan men beslut om skolans inriktningar, dimensionering eller utbud överensstämmer inte med diskussionen. Vi är med och pratar men skolan lyssnar inte! 3.7Nationellt – regionalt – lokalt Några regionala branschföreträdare menar att ibland sammanfaller inte den centrala policyn från en branschorganisation med den regionala företrädarens uppfattning. Enligt den tradition några branscher har av samverkan med skolan i regionen finns ofta ett förtroende och den regionala företrädaren menar att om man sitter nära verksamheten är det lättare att diskutera resultat, inriktningar och effekter av försöksverksamheten och utbildningsplanering i sin helhet. Intresseorganisationer som är inte aktiva regionalt/lokalt i försöksverksamheten medan Företagarna har en central policy som anger att organisationen vill verka regionalt och lokalt. Det finns ett tydligt engagemang från organisationen i de regioner som lyfts som goda exempel. Ett regionalt lärlingsråd med deltagare från , , , , , har fungerat på ini- tiativ av Företagarna på regional nivå i . Regionchefen sam- lade skolorna som hade lärlingsutbildning och ställde frågan; vad kan vi hjälpa skolorna med? Regionchefen för organisation menar att det är avgörande för framtiden inom lär- lingsutbildningen att man kan säkra kvalitén på utbildningsformen. Det gör man genom att träffas och se varandras verksamheter, än viktigare i små kommuner med få lärlingar. Företagarna menar att lärlingsutbildning har en potential när det gäller mindre hantverksyrken. Utbildningen ska ske där den har högst kvalité, ibland är det i skolan och ibland är det på ett företag. I det regionala lärlingsrådet finns kommunala och fristående anordnare av lärlingsutbildning, med representanter från branscher, fackförbund, skolor, elever. Den skola som är värd för mötet har möjlighet att bjuda in fler representanter. Värdskapet cirkulerar mellan skolorna, en viktig del av kvalitetssäkringen. Det regionala lärlingsrådet vill värna om lärlingsutbildningen genom att säkra kvalitén, ställa krav på skolans arbete från branscherna och på det sättet undvika diskussioner om låg kvalité på utbildning eller lär- lingsutbildningen riktar sig till svaga elever. svårt att bedöma kvalitén på utbildningen om man inte får jämföra med andra skolor, hur ska man annars kunna veta? Skolorna är konkurrenter om elever och lärlingsplatser, både kommunala skolor och friskolor, men det är ändå viktigt att säker- ställa kvalitén i det regionala lärlingsrådet, om en skola inte håller måttet så stänker det över på de andra också! De regionala branscherna menar att det är en förutsättning för deras deltagande att detta är samordnat regionalt. Det finns tvek- samheter och misstro men den kan utredas i det regionala lärlings- rådet. Rådet tillhandahåller en regional bild av försöksverksam- heten med lärling, dimensioneringsdiskussion med branscher regi- onalt. Regional samverkan finns mellan skolor vad gäller examina- tion, lärlingsplatser, kursplaner, handledarutbildning. Man har regionalt beslutat att bara använda behöriga yrkeslärare vid exa- mination, vilket leder till att skolorna samverkar eftersom alla inte har programmen själva. GR är en samarbetsorganisation för 13 kommuner i – tillsammans har dessa kommuner 910 000 invånare. GR:s uppgift är att verka för samarbete över kommungränserna och vara ett forum för idé- och erfarenhetsutbyte inom regionen. Verksamheten inom GR ska vara till nytta, som den ska stärka regionen nationellt och internationellt. GR är också ett av de fyra regionala kommunför- bunden i . Förutsättningarna för en regional samverkan inom Göteborgs- regionen är: En regional samverkansgrupp med deltagare som har mandat att fatta beslut kring försöksverksamheten med lärlingsutbildning En bra grund i en tradition av samverkan Samverkan inom gymnasieskolan med fritt sök påbörjades . Processledare/process-stöd för nätverket för arbetsplatsförlagt lärande som utmanar och driver regionala frågor Tydligt politiskt uppdrag för I nätverket för arbetsplatsförlagt lärande ingår de kommuner som har lärlingsutbildning eller planerar att ha det. Varje kommun har två platser i nätverket; en plats för skolledare/rektor och en plats för en yrkeslärare. Friskolorna är inte med i nätverket. Friskolorna träffas i ett separat nätverk som också drivs av (GR). I nätverket för friskolor tillhandahålls samma information och diskussion som i kommunernas nätverk. Det ingår inte i GR:s uppdrag att samverka med friskolor, därav separata nätverk. Gruppen träffas ca per termin, och har en gemensam regi- onal bild av antal lärlingar, inriktningar, yrken, platser och köns- fördelning. diskuterar utifrån att de lärlingar som deltar i försöket är regionala lärlingar. Man har haft ett regi- onalt lärlingsråd för att säkerställa dimensioneringen, arbetslivets behov och kvaliteten på utbildningen och kommer att fortsätta för- söka hitta formerna för det regionala lärlingsrådet.