sou · GYB317 · 2010-03-08 00:00:00 — Stödet kan även sökas för att förbättra vattendragspassager i skogsbilvägnätet, till exempel genom att åtgärda en vägtrumma som utgör vandringshinder. Skogs- styrelsen håller på att göra en sammanställning av hur mycket NOKÅS-medel som betalades ut just i syfte att åtgärda vandringshinder . I många sjöar och vattendrag har försurningen lett till att känsliga växter och djur minskat i antal eller försvunnit helt. För att återställa den biologiska mångfalden och skapa möjligheter till fiske sprids kalk i våra sjöar och vattendrag. Verksamheten finansieras huvudsakligen med statliga medel, som fördelas av . Medlen uppgick till och avsattes 208 miljoner kronor.42 Statsbidrag lämnas i mån av tillgång på medel till kalkning och till biologisk återställning i kalkade vatten. sådan spridning av kalk eller annat ämne som kan motverka för- surning av sjöar och vattendrag. Med biologisk återställning i kalkade vatten avses sådan åtgärd som gör det möjligt för växt eller djurarter som har försvunnit på grund av försurningen att åter- komma. Bidrag lämnas huvudsakligen till kommuner och fiskevårds- områdesföreningar och får uppgå till högst av de kost- nader som prövningsmyndigheten godkänner, om det inte finns särskilda skäl för en högre bidragsdel. Men enligt kan en högre bidragsdel utgå om det rör sig om nationellt värde- fulla vatten eller om kommuner eller län inte har de ekonomiska förutsättningar som krävs för att genomföra kalkningen. Kalk- spridningen ökade men är i princip oför- ändrad och ligger runt för totalt. En analys av av cirka 70 svenska sjöar visade att pH- värdet sakta ökade och en nordisk studie av cirka 350 sjöar visade att återhämtningen började och accelererade . Enligt modellberäkningar kommer återhämtningen att fortsätta och därefter avta under kommande decennier.43 Det går inte att förutsäga när kalk- ningen kan upphöra i de värst drabbade områdena i sydvästra . Statligt anslag till efterbehandling av förorenade områden Utvecklingen av som industriland har efterlämnat ett stort antal områden som innehåller föroreningar. Många av områdena är så förorenade att de riskerar att skada miljön och människors hälsa. Det är framför allt tidigare industrier som har lämnat giftiga ämnen kvar i mark eller vatten. På flera håll i landet är de förorenade områdena ett större miljöhot än de pågående miljöfarliga verksam- heterna. I arbetet för en giftfri miljö är det viktigt att hitta dessa områden. Arbetet är uppdelat mellan olika myndighetsnivåer. är den centrala myndighet som samordnar arbetet med efterbehandling av förorenade områden i . Ett förorenat område kan följa ett av två skilda spår på sin väg mot efterbehandling. Om ingen ansvarig för området finns kan efterbehandling ske med statlig finansiering. När en ansvarig finns 43 Ekonomiska styrmedel i miljöpolitiken. Rapport från och Energi- myndigheten, 2006. är det denna som genomför efterbehandlingen. Enligt är det i första hand verksamhetsutövaren som är skyldig att göra undersökningar och bekosta efterbehandlingsåtgärder. I andra hand kan ansvaret finnas hos fastighetsägaren. När det saknas någon som är ansvarig enligt lagen, finns en möjlighet att staten kan gå in och betala för efterbehandlingen av det förorenade området. kan det vara flera ansvariga som arbetar tillsammans. I vissa fall genom- förs åtgärder med en delad finansiering mellan en ansvarig verksam- hetsutövare eller fastighetsägare, staten och kommunen. Storleken på det statliga bidraget har varierat sedan det infördes . De har det statliga bidraget legat runt . uppgick sakanslaget, efter en indragning av medel, till . Ungefär 250 miljoner fördelades och flyttades över och är tillgängliga för efterbehandlingsinsatser framöver. Bidrag till omhändertagande av avfall från fartyg Syftet med bidraget är att underlätta för hamninnehavare att upp- fylla kravet på att ta emot avfall även när mycket stora mängder kommer in till hamn vid ett och samma tillfälle. Enligt avfalls- förordningen framgår att från mottagningsanordning för avfall från fartyg i hamn ska genom kommunens försorg transporteras bort oljeavfall, toalettavfall, fast avfall och rester av andra skadliga ämnen som det är förbjudet att släppa ut enligt lagen om åtgärder mot förorening från fartyg. Detta gäller inte oljehaltigt barlast- eller tankspolvatten. Bidrag lämnas till innehavaren av hamn för omhändertagande av oljeavfall och andra rester av skadliga ämnen som ska tas emot och forslas bort enligt 22 § avfallsförordningen (2001:1063). Bidrag får lämnas till hamninnehavaren för den del av kostnaden för omhän- dertagandet av avfallet som överstiger ett belopp som motsvarar av hamnens intäkter av fartygs- och varuhamnavgifter eller därmed jämförbara avgifter eller av motsvarande intäkter. För att bidrag ska lämnas måste dock avfall ha omhändertagits i större omfattning än det funnits anledning att räkna med hänsyn till inriktning av verksamheten i hamnen och godsomsättning i denna. Bidraget har endast betalats ut vid ett fåtal tillfällen. Det är mycket ovanligt att det kommer så stora mängder avfall att man inte kan hantera det utan ekonomiskt bidrag. Några utvärderingar av styr- medlet har inte kunnat hittas. Statliga medel för fiskevårdsåtgärder Fiskevård är den samlade benämningen på åtgärder som syftar till ett uthålligt nyttjande av fiskbestånden. avsattes när- mare från statsbudgeten. Anslaget har varit på oförändrad nivå . Medlen söks genom . Åtgärder som är stödberättigade är dels sådana som främjar fiske- vården, främst i vatten där fisket är fritt för allmänheten, och dels åtgärder som syftar till att bevara hotade stammar och arter för att därmed främja den biologiska mångfalden. Exempel på bidragsberättigade åtgärder: Ny- och ombildning av fiskevårdsområden Fisketillsyn i allmänt vatten och vatten som är av riksintresse. Bidrag utgör normalt av godkända kostnader. Om det finns särskilda skäl kan bidrag lämnas med en högre andel. Det finns också statliga bidrag till biologisk återställning i kalkade vatten som hanteras av . redovisar44 hur det under utgiftsområde 23 upp- förda anslaget 43:11 Fiskevård anvisade medlen handlagts och disponerats samt effekter av gjorda insatser. Resultatet visar att det är svårt att visa på några kvantitativa effekter på bestånden av fisk eller kräfta av de åtgärder som genomförts av fiskevårdsanslaget. Länsstyrelsernas erfarenhetsmässiga bedöm- ningar är dock att huvuddelen av insatserna har haft goda effekter. Man bedömer också att fiskevårdsanslaget har bidragit till att stimulera det intresse som finns för att fortsätta med fiskevårds- insatser. Rapporten baseras på bedömningar utifrån erfarenhet och kunskap i det egna länet och inte på vetenskapligt underbyggd värdering. Det ges också ett antal förslag om förändringar i hand- läggningen av fiskevårdsanslaget. Bland annat pekar man på att effektuppföljningen behöver förbättras. 44 Redovisning av handläggning, disponering samt effekter av gjorda insatser finansierade genom anslaget 43:11 Fiskevård för perioden –2003. Havsmiljöanslaget – bl.a. planeringsunderlag för projektering av våtmarker och LOVA-bidrag fördelar medel till åtgärder som syftar till att förbättra, skydda och bevara och . –2011 omfattar anslaget för havsmiljön totalt . har regeringen bestämt att en stor del av pengarna ska användas till aktiviteter som bidrar till att uppfylla åtaganden inom nationella och internationella överenskommelser, exempelvis BSAP. får exempelvis Länsstyrelserna i de regioner som påverkar havet mest sammanlagt för arbetet med att ta fram planeringsunderlag för projektering av våtmarker som närsaltfällor samt andra kostnadseffektiva åtgärder mot över- gödningen av haven. Anslaget förväntas bidra till att uppnå målet om våtmarker . är det möjligt för kommuner och ideella organisationer att söka bidrag från för lokala vattenvårdsprojekt som bidrar till att minska kväve och fosforbelastningen på och . Bidragen ska gå till planer för och genomförande av kostnads- effektiva åtgärder för att minska övergödningen i havet. Exempel kan vara att etablera eller restaurera våtmarker där EU-stöd inte kan fås. LOVA-bidraget kan även bli aktuellt för att upprätta musselodlingar. Det kan också användas till installation i kust- områden av anläggningar för mottagande av toalettavfall från fri- tidsbåtar, installation av anläggningar för tvätt av bottnar på fritids- båtar samt uppföljning och utvärdering av genomförda åtgärder. Stödet får omfatta högst av kostnaden. Bidraget bedöms kunna uppgå till och ingår i Havsmiljöanslaget. HUS-avdrag för privata hushålls reparations- och ombyggnads- arbeten infördes och omfattar förutom det som tidigare ingick i ROT-avdraget också ombyggnad av enskilda avlopp. Avdrag för arbetskostnad i samband med installation av nya enskilda avlopp får göras. Det finns cirka 700 000 fastigheter med enskilda avlopp i landet, varav drygt 300 000 inte klarar lagens krav på längre gående rening än slamavskiljning (vilket är liten eller nästan ingen rening alls av fosforutsläppen). Eftersom den stora kostnaden för att åtgärda enskilda avlopp ligger i investeringskostnaden och inte i arbets- kostnaden kan det inte förväntas att HUS-avdraget leder till att enskilda avlopp åtgärdas i alltför stor omfattning. Införandet av HUS-avdraget förväntas därför i begränsad ut- sträckning medföra att bristfälliga anläggningar förbättras. Det är dock inte möjligt att säga hur mycket belastningen skulle kunna tänkas minska. Skattereduktionen kan bli högst per beskattningsår om t.ex. ett småhus har två ägare. Skattereduktion ges inte till arbete gällande gemensamhetsanläggning eller dylikt.45 Principen med denna typ av avgifter är att man får tillstånd till viss verksamhet mot att man betalar/kompenserar dem som drabbas eller att man vidtar eller betalar för kompensatoriska åtgärder Den som har tillstånd till en vattenverksamhet ska betala en årlig bygdeavgift som bestäms av miljödomstolen om verksamheten innebär drift av vattenkraftverk, vattenreglering eller vattenöverled- ning för något annat ändamål än kraftändamål eller ytvattentäkt. Bygdeavgifterna regleras i 6 kap. 1 § lagen (1998:812) med sär- skilda bestämmelser om vattenverksamhet. Den som har tillstånd till vattenverksamhet ska betala en årlig bygdeavgift som bestäms av miljödomstolen, om verksamheten innebär drift av ett vatten- kraftverk, viss vattenreglering eller vattenöverledning för annat ändamål än vattenkraft eller ytvattentäkt. Bygdeavgifterna följer basbeloppets utveckling och ska betalas in till i det län där verksamheten bedrivs. Bygdeavgift ska enligt närmare bestäm- melser av regeringen användas dels för att förebygga eller minska sådana skador av vattenverksamheten eller anläggningar för denna som inte har ersatts enligt 31 kap. och för att gottgöra 45 åtagande i Baltic Sea Action Plan, Konsekvensanalyser, Rapport från Naturvårds- verket, 2009. sådana skador (dvs. skador för enskilda), dels för att tillgodose allmänna ändamål för den bygd som berörs av vattenverksamheten eller anläggningar för denna. Länsstyrelserna har redovisat inbetalade belopp avseende bygde- avgifter samt den beslutade användningen av medlen. En sammanställning av redovisningarna visar att totalt inbetalades . Av detta användes till åtgärder för restaurering och skydd av vattenmiljöer och 111 mil- joner kronor användes till näringsliv, service och andra allmänna ändamål. Enligt 6 kap. 5–6 §§ lagen (1998:812) med särskilda bestäm- melser om vattenverksamhet finns det två typer av fiskeavgift, särskild fiskeavgift och allmän fiskeavgift. Den särskilda fiske- avgiften, som ersätter skyldigheten att vidta åtgärder, är avsedd att främja det lokala fiskeintresset, alltså i det berörda vattnet eller i ett angränsande vatten. Avgiften kan vara en engångsavgift eller en årlig avgift (indexreglerad). Storleken på den särskilda fiskeavgiften motsvarar vad som bedöms vara en skälig kostnad för vattenverk- samheten. Det är som är mottagare av den särskilda fiskeavgiften. eller, efter delegering, bestämmer hur den särskilda fiskeavgiften ska användas om inte annat har bestämts i domen eller beslutet. En vanlig form av särskild fiskeavgift är en engångsersättning för produktionsskador i samband med vattenverksamhet. Den allmänna fiskeavgiften utdöms när en vattenverksamhet eller vattenanläggning kan antas skada fisket eller kommer att orsaka en inte obetydlig ändring i de naturliga vattenstånds- förhållandena. Avgiften är avsedd för främjande av fisket inom landet genom forskning och utveckling och har alltså ingen lokal anknytning. Avgiften ska användas för dessa ändamål i enlighet med vad bestämmer. Avgiften är normalt årlig och indexreglerad. Avgiften beräknas på samma sätt som bygde- avgiften. Rådgivnings- och informationsverksamheten ingår som en del i det svenska miljö- och landsbygdsprogrammet. Dessför- innan bedrevs miljöinriktad rådgivning med nationella medel. områden som betecknas som särskilt miljökänsliga för förluster av växtnäring påbörjades ett vattenvårdsprojekt kallat enskilda rådgivningen kom igång i , och . Eftersom projektet har pågått under i några av länen, har vissa beteendeförändringar kunnat ses på gårdarna.47 Inom projektet arbetar man med att minska riskerna vid användningen av växtskyddsmedel, bl.a. genom ökad informa- tion och göra beräkningar på lämpliga skyddsavstånd.48 Inom Greppa Näringen bedrivs också utbildning för de rådgivare som är verksamma i projektet. I och med det pågående landsbygdsprogrammet, som startade , är det i princip fritt fram för alla län som vill att ansluta sig till Greppa Näringen. fördelade medlen till Greppa-rådgivningen, men numera ligger det i princip på läns- styrelsernas ansvar att styra medelstilldelningen till denna verksam- het. Inom län där inte Greppa Näringen är verksamt eller på gårdar som inte ingår i den prioriterade målgruppen finns också möjlighet till utbildning både som enskild rådgivning och som gruppvisa sammankomster. Omfattningen av denna verksamhet styrs också av de regionala myndigheterna. 4 Ersättning till rådgivningsinsatsen Greppa Näringen Utfall t.o.m. , mnkr 2007–2013, mnkr Greppa Näringen har utvärderat sin verksamhet. I rapporten näringsbalanser och kväveutlakning på gårdar i Greppa Näringen åren 2000–200649 presenteras förändringar i överskottsvärden för kväve, fosfor och kalium i växtnäringsbalanser på gårdar i Greppa Näringen och beräknade förändringar av utlakningen av kväve. 47Växtnäringsbalanser och kväveutlaknin på gårdar i Greppa Näringen åren 2000–2006, , Rapport 2008:25. 49Rapport 2008:25, . Med hjälp av Greppa Näringens databas har näringsbalanser på gårdsnivå studerats före och rådgivning. Beräk- ningar visar att överskotten i näringsbalanserna minskat både för kväve och för fosfor, tydligast på gårdar med grisproduktion. Minskade överskott tyder på minskade förluster i form av kväve- utlakning, ammoniakavgång och fosforförluster. Det påpekas att de förändringar på gårdarna som beskrivs i rapporten kan ha många olika orsaker, varav rådgivning är en. Ändrade lönsamhetsför- hållande och många andra omvärldsfaktorer spelar också roll för de val som lantbrukaren gör i sin produktion Även förändringar i odling och stallgödselhantering har doku- menterats i databasen och med hjälp av dessa uppgifter har kväve- utlakningen beräknats för gårdarna före och efter rådgivning. Beräkningarna indikerar en minskning av det årliga rotzonsläckaget på kväve till en kostnad av per kg kväve. Rådgivning, information och utbildning till markägare och andra aktörer inom skogsbruket Den huvudsakliga inriktningen på arbete när det gäller skoliga vattenmiljöer är av förebyggande karaktär – att verka för att skogliga åtgärder utförs på ett sådant sätt att den negativa påverkan på miljön minimeras. Det sker i första hand genom rådgivning, information och utbildning till markägare och andra aktörer inom skogsbruket. 5.3.6Andra typer av styrmedel Hit räknas t.ex. frivilliga överenskommelser och dialoger mellan staten, kommuner och näringslivet. Ett exempel på en frivilliga insats är t.ex. Åtgärdsprogrammet mot växtnäringsförluster från jord- bruket.50 Åtgärderna i programmen genomförs inom ramen för befintlig lagstiftning, rådgivning, information och försöks- och utvecklingsverksamhet. Det första svenska åtgärdsprogrammet för minskat kväveläckage togs fram när övergödningsproblemen började uppmärksammas. Programmet har sedan också kommit att omfatta åtgärder för att minska fosfor- och ammoniakförlusterna från jordbruket. På motsvarande sätt finns 50 /amnesomraden/miljoochklimat/ingenovergodning ett handlingsprogram på växtskyddsområdet, Hållbar användning av växtskyddsmedel51, som kommer att löpa – 2013. Ett annat exempel på en frivillig kampanj är den kampanj med affischer i bland annat tunnelbanan som bedrivit för att minska mängden skräp och farliga ämnen som handlar i toaletterna. Sex av tio Stockholmare säger att de inte alls slänger skräp i toaletten.52 avlopp – ingen skitsak genomförs i samarbetet med kommuner, länsstyrelser, geo- logiska undersökningar (SGU), , små avlopp och Avloppsguiden. står för stöd till kommuner och centrala informationsinsatser till fastighetsägare med små avlopp, bland annat via media. Kommunerna genomför det mesta av det operativa arbetet. Motivet för kampanjen är att övergödningen och risken för spridning av smittämnen och andra föroreningar till vatten ska minskas. Bra metoder som redan tagits fram av några kommuner ska genom kampanjen kunna spridas till övriga kommuner. Ett viktigt inslag i tillsynskampanjen är att informera och motivera fastighetsägare med dåliga små avlopp att åtgärda dessa. Tillståndsprövningar genomförs dessutom fortlöpan- de i de kommuner som har små avlopp. Det finns också andra möjligheter och verktyg för att stimulera en miljöanpassad produktion och användning av varor och tjänster. Som några exempel kan nämnas ekologiskt hållbar upphandling, miljömärkning, miljövarudeklarationer, miljöledningssystem, fram- tagandet av frivilliga avtal och stöd till försök och utveckling av ny teknik.53 Bilaga till , . 2004/05:150, s. 233. 5.4Befintliga ekonomiska styrmedel för bättre vattenkvalitet Nedan sammanställs de ekonomiska styrmedel som identifierats inom vattenförvaltningens område i de olika kategorierna. Tabell 5.5 Ekonomiska styrmedel inom vattenförvaltningen per kategori Utifrån de miljöproblem som finns för vattenförvaltningen i kan en sammanställning göras som visar vilken typ av ekonomiska styrmedel som används i samband med respektive miljöproblem. Se tabellen nedan. Miljöpolitiska styrmedel SOU 2010:17 Miljöproblem och typ av ekonomiskt styrmedel för projektering av våt- tagande av avfall från En prispolitik ska enligt ramdirektivet för vatten bidra till kostnadstäckning för vattentjänster från åtminstone sektorerna industri, hushåll och jordbruk. I detta sammanhang redovisas endast ekonomiska styrmedel, och vilken typ av sådana, som riktas till dessa särskilt utpekade sektorer och direkt har betydelse för vattenkvaliteten. SOU 2010:17 Miljöpolitiska styrmedel Sektor och mix av ekonomiskt styrmedel som riktas mot sektorn Som framgick av redogörelsen för ekonomiska styrmedel tidigare i detta kapitel finns sektorsövergripande ekonomiska styrmedel i form av skatter/avgifter med syfte att styra användningen av energi och energislag. Indirekt påverkar dessa vattenförvaltningen genom att de påverkar utsläpp till luft av skadliga ämnen (svavel, kväve- oxid) och koldioxid. Alla sektorer/aktörer påverkas av dessa i förhållande till sin energiförbrukning, och dessa redovisas inte i tabell 5.7. Denna typ av styrmedel har enligt teorin bra förutsätt- ningar att leda till en långsiktigt samhällsekonomiskt effektiv miljöstyrning. Några andra utsläppsavgifter eller skatter finns inte, förutom den särskilda fastighetsskatten för vattenkraftverk. Den särskilda fastighetsskatten har dock ett fiskalt utjämnande syfte i förhållande till annan elproduktion och kan inte sägas vara ett styrmedel för att minska eller kompensera fysisk miljöpåverkan från vattenkraften. I kategorin produktskatter finns endast ett styrmedel med styrande effekt på vattenpåverkan. Detta är den skatt på bekämp- ningsmedel som jordbruket betalar. (Fram till 2009-12-31 utgick också skatt på kväve och kadmium i handelsgödsel). Sektorerna hushåll och jordbruk berörs av styrmedel i kategorin skatter, bidrag, subventioner eller skatteavdrag. Hushållen kan göra avdrag för arbetskostnad i samband med installation av att nytt enskilt avlopp, vilket förväntas medföra att bristfälliga anläggningar förbättras. Bland annat problem med otillräcklig tillsyn har dock gjort att förbättringarna går långsamt.54 Jordbruksföretag kan söka ersättning inom landsbygdsprogrammet för minskat kväveläckage (fånggrödor och vårbearbetning), skyddszoner och 54 åtagande i Baltic Sea Action Plan, Konsekvensanalyser, Rapport från Naturvårds- verket, 2009. En viss geografisk differentiering finns genom att ersättning för vissa åtgärder är geografiskt styrd till vissa regioner i landet. Ersättningarna är åtgärdsspecifika och frivilliga att söka, vilket gör att kostnadseffektiviteten troligen är åsidosatt. Ett problem med ersättningar som styrmedel är att den långsiktiga effekten är osäker eftersom förutsättningarna för att genomföra åtgärderna ändras beroende på bland annat ersättnings- nivå och spannmålspriser. För skogsbruksföretag finns inte lik- nande bidrag att söka från landsbygdsprogrammet. För olika aktörer som sysslar med fiskevårdande verksamhet finns bidrag att söka för olika typer av återställande åtgärder och för aktörer inom sjöfart och med fritidsbåtar finns bidrag till åtgärder för att ordna att avfall omhändertas. Endast en aktör berörs inom kategorin skade- och kompensa- tionsavgifter, och det är vattenkraften som betalar årliga ersätt- ningsbelopp till bygden för det intrång uppdämningen inneburit och bekostar utsättning av fiskyngel i enlighet med sina tillstånd. 5.5Analys och slutsatser – det finns behov av kompletterande ekonomiska styrmedel i vattenförvaltningen I ovanstående avsnitt i detta kapitel har grundläggande teori om styrmedel och kriterier för bedömning redovisats. Därefter har de styrmedel med relevans för användningen av vatten som används i presenterats. Utifrån dessa utgångspunkter avslutas genomgång av styrmedel som gjorts i detta kapitel med en bedömning av om fler ekonomiska styrmedel behövs för att nå vattenförvaltningens mål. Denna bedömning görs utifrån situa- tionen i och mot bakgrund av samtliga styrmedel, där framför allt har spelat och fortfarande spelar en viktig roll för den nuvarande vattenstatusen. 5.5.1Generella synpunkter på nuvarande styrmedel En kort sammanfattning av dagens läge: många utsläpp till vatten har minskat betydligt över åren; de åtgärder som verksamhetsutövare har vidtagit, bland annat som en respons på dagens och tidigare politik, har haft betydande effekter trots detta är målet god vattenstatus inte uppnått; den totala belastningen, summan av pågående punktutsläpp och diffusa utsläpp samt historiska utsläpp, är alltjämt för stor även om , i strikt juridisk mening, har en prispolitik som uppfyller kraven i ramdirektivet för vatten, så uppfylls inte målsättningarna; -God vattenstatus uppnås ej. Detta innebär att fler åtgärder måste vidtas och att kraftfullare styrning, i form av skärpning av dagens styrmedel och/eller komplettering med andra styr- medel, måste till. -Prispolitik används i väldigt begränsad omfattning. I juridisk mening uppfyller dock kraven på en prispolitik enligt artikel 9. -Principen om att förorenaren ska betala (PPP) och kostnads- täckning när det gäller miljökostnader är inte uppfyllt.