sou · GXB396 · 2010-01-01 00:00:00 — Som tidigare nämnts är vissa socialförsäkringsersättningar och andra statliga ersättningar pensionsgrundande enligt bestämmelser i . Eftersom ålderpensionssystemet är autonomt, måste sådan pensionsrätt motsvaras av inbetalda pensionsavgifter. Därför ska staten för försäkrade enligt LIP som uppfyller förut- sättningarna för tillgodoräknande av sådan pensionsrätt för inkomstpension eller av pensionspoäng betala statlig ålderspen- sionsavgift. Bestämmelser härom finns i Lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift. Avgiften utgör enligt 2 § lagen om statlig ålderspensionsavgift av ersättning i form av 1.sjukpenning och rehabiliteringspenning enligt lagen om allmän försäkring samt sjukpenning eller särskild arbetsskadeersätt- ning enligt lagen om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande ersättning som utgetts enligt annan författning eller på grund av regeringens förordnande, i den utsträckning ersättningen trätt i stället för en försäkrads inkomst av anställning enligt 2 kap. 3 § LIP eller inkomst av annat förvärvsarbete enligt 2 kap. 6 § första stycket 1–3 nämnda lag, 2.föräldrapenningförmåner enligt lagen om allmän försäkring, 3.ersättning enligt lagen (1988:1465) om ersättning och ledighet för närståendevård, 4.ersättning enligt 20 § lagen (1991:1047) om sjuklön, den del av arbetstagarens lön som efter ett basbeloppsavdrag översteg 7,5 basbelopp. Denna begränsning av avgiftsuttaget togs emellertid bort av främst administrativa skäl. 1989/90:110, s. 371. 5.livränta enligt 4 kap. lagen om arbetsskadeförsäkring eller motsvarande livränta som bestäms med tillämpning av den lagen, 6.delpension enligt lagen (1979:84) om delpensionsförsäkring, 7.vårdbidrag enligt lagen (1998:703) om handikappersättning och vårdbidrag, i den utsträckning bidraget inte är ersättning för merkostnader, 8.dagpenning från arbetslöshetskassa, 9.aktivitetsstöd till den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program, 10.utbildningsbidrag för doktorander, 11.ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa föräldrar (TUFF), 12.dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dag- penning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, samt 13.bidrag från och i den utsträckning som regeringen så föreskriver. Avgift beräknas inte på ersättning som nämnts om ersätt- ningen tillsammans med annan inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete understiger av det för året gällande prisbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § lagen om allmän försäk- ring. Vid beräkning av avgift på ersättningen ska det, till skillnad mot vad som gäller enligt socialavgiftslagen, bortses från en för- säkrads inkomster som överstiger 8,07 gånger det för året gällande inkomstbasbeloppet enligt 1 kap. 6 § LIP i viss i 3 § lagen om statlig ålderspensionsavgift angiven ordning. Avgiften utgör av sådana pensionsgrundande belopp som fastställs enligt 3 kap. LIP och utbetald inkomstrelate- rad sjukersättning och inkomstrelaterad aktivitetsersättning. Samma avgift ska betalas i vissa fall av samordnad arbetsskadeliv- ränta (4 och 5 §§). Lagen om statlig ålderspensionsavgift jämte förordningen (1998:1512) om statliga ålderspensionsavgifter m.m. innehåller vidare regler om betalning och avstämning av statliga ålderspen- sionsavgifter och slutlig fördelning av ålderspensionsavgifter enligt lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter. De statliga ålderspensionsavgifterna finansieras med allmänna skattemedel. Den ålderspensionsavgift som betalas av arbetsgivare, egenföre- tagare och staten utgör en del av den totala ålderspensionsavgiften. Resterande del betalas av den försäkrade själv genom allmän pensionsavgift. Bestämmelser härom finns i lagen (1994:1744) om allmän pensionsavgift. Vid skatteberäkningen i samband med den årliga taxeringen ska emellertid enligt 65 kap. 10 § inkomstskattelagen (1999:1229) skattereduktion göras för allmän pensionsavgift. Den enskilde kompenseras således skattevägen fullt ut för den avgift han har att erlägga. Enligt 2 § lagen om allmän pensionsavgift ska den som uppbär sådan inkomst som avses i 3 § på avgiftsunderlaget betala allmän pensionsavgift . Enligt nämnda 3 § beräknas avgiften dels på sådan inkomst av anställning som avses i 2 kap. LIP, dels på sådan inkomst av annat förvärvsarbete som avses i 2 kap. nämnda lag, om den enskilde är skattskyldig för inkomsten enligt inkomstskattelagen. Vid beräk- ning av inkomst av anställning ska avdrag göras för kostnader som arbetstagaren har haft i arbetet i den utsträckning kostnaderna, minskade med erhållen kostnadsersättning, överstiger . Vid beräkning av avgiften bortses, till skillnad mot vad som gäller den pensionsavgift som betalas enligt socialavgiftslagen, från inkomst av anställning och inkomst av annat förvärvsarbete till den del summan av inkomsterna överstiger 8,07 gånger det för året gällande inkomstbasbeloppet. Därvid ska i första hand bortses från inkomst av annat förvärvsarbete. Avgift ska inte betalas om inkomsterna understiger av det för året gällande prisbasbeloppet. Avgift skall inte heller betalas på inkomstrelaterad sjukersättning eller inkomstrelaterad aktivitetsersättning (4 §). Avgiftsunderlaget ska fastställas av i samband med taxeringen till statlig och inkomstskatt (5 §). De inbetalda pensionsavgifterna uppgår totalt till (10,21+7). Pensionsrätten (se nedan) och pensionsavgiften är emellertid av pensionsunderlaget. Skillnaden förklaras av att den allmänna pensionsavgiften, , dras av från avgiftsunderlaget när pensionsrätten beräknas (2 kap 21 och 22 §§ LIP). Det innebär att maximalt pensionsunderlag är av 8,07 inkomstbasbelopp, det vill säga 7,5 inkomstbasbelopp. Maximal pensionsrätt var . Av pensionsavgiften på går till inkomstpensionens fyra buffertfonder: Första, Andra, Tredje och Fjärde Allmänna Pensionsfonden. Varje fond får en fjärdedel av avgifterna och finansierar en fjärdedel av pensionsutbetalningarna. De inkomstpensioner som betalas ut kommer alltså från buffertfonderna. I princip är det samma pengar som betalades in under månaden som betalas ut i form av pension till pensionärerna. () placerar de pengar som sätts av till premiepensionen, av pensionsunderlaget, i räntebärande tillgångar till dess att taxeringen är fastställd. Först då vet PPM hur mycket pensionsrätt för premiepension varje försäk- rad har tjänat in. När pensionsrätterna är fastställda köper PPM andelar i de fonder de försäkrade har valt. De som inte valt får sina pengar placerade i Premiesparfonden. fanns inom premiepensionssystemet 789 fonder, förvaltade av 89 olika fond- bolag.6 Vid pensioneringen säljer PPM fondandelar och pengarna från försäljningen betalas ut som pension. för vilket det för en försäkrad har fastställts pensions- grundande inkomst eller andra pensionsgrundande belopp ska pensionsrätt och, för den som är född , pensionspoäng Pensionsrätt ska dock inte fastställas för den som är född eller tidigare (4 kap. 1 § LIP). Bestämmelser om beräkning av pensionsrätt finns i 4 kap. 2– 7 §§ LIP. De innebär i huvudsak följande. Pensionsrätt för inkomstpension och pensionsrätt för premie- pension skall beräknas var för sig på summan av den för- säkrades pensionsgrundande inkomst och andra pensions- grundande belopp för det året (pensionsunderlag). Den försäkrades pensionsrätt för inkomstpension utgör av pensions- underlaget och pensionsrätt för premiepension av pensionsunderlaget. Pensionsrätt skall beräknas på pensionsgrundande inkomst som härrör från inkomster av annat förvärvsarbete endast på den andel av den inkomsten som motsvarar den andel av hänförlig ålderspensionsavgift och allmän pensionsavgift för sådan inkomst som enligt 16 kap. 12 § skattebetalningslagen skall anses ha betalats inom föreskriven tid. Det kan noteras att några motsvarande regler inte finns för arbetstagare. Pensionsrätt beräknas även för pensionsgrundande inkomster för vilka arbetsgivaren har underlåtit att betala in pensionsavgift för. Särskilda regler finns också för när den del av pensionsunder- laget som avser pensionsgrundande belopp för plikttjänstgöring, pensionsgrundande belopp för föräldrar till små barn eller pen- sionsgrundande belopp för studier, skall ge pensionsrätt för premiepension. Bestämmelser om beräkning av pensionspoäng finns i 4 kap. 8– 10 §§ LIP. De innebär i huvudsak följande. Den försäkrades pensionspoäng utgör kvoten mellan den pensionsgrundande inkomsten, sedan det för intjänandeåret gällande förhöjda prisbasbeloppet enligt lagen (1962:381) om allmän försäkring dragits av, och detta basbelopp. Det förhöjda prisbasbeloppet ska i första hand räknas av mot inkomster av anställning. Pensionspoäng beräknas med två decimaler, lägst till en hundradels poäng. Vad som nämnts ovan om beräkning av pensionsrätt på pen- sionsgrundande inkomst som härrör från inkomster av annat för- värvsarbete gäller även beräkning av pensionspoäng. Andelsberäk- ningen ska därvid göras på den pensionsgrundande inkomsten innan det förhöjda prisbasbeloppet dras av. Den pensionspoäng som tillgodoräknas en försäkrad får sammanlagt inte överstiga den högsta pensionspoäng som någon för det året kan tillgodoräknas för pensionsgrundande inkomst. Bestämmelser om hur det allmänna pensionssystemets fungerar finns i 1 och 5–9 kap. Här nedan ges en kort beskrivning av de grundläggande principerna som bär upp systemet.7 Förräntningen av inkomstpensionskontot bestäms som regel av genomsnittsinkomstens utveckling i samhället. Genomsnitts- inkomsten mäts med inkomstindex. Premiepensionskontots mot- svarighet till ränta bestäms av värdeförändringen i de fonder den försäkrade valt. Förräntningen av pensionsrätterna beror således på olika sidor av den ekonomiska utvecklingen. Inkomstpensions- kontot förräntas med inkomstutvecklingen. Utvecklingen på premiepensionskontot följer av utvecklingen på de finansiella marknaderna som bland annat speglar priset på kapital. Ingen av räntorna är garanterade, de kan till och med vara negativa. Genom att fördela avgifterna till olika delsystem, vars ränta bestäms av delvis olika omständigheter, uppstår en viss riskspridning. Den genomsnittliga räntan i inkomstpensionssystemet, mätt som kapitalvägd avkastning, har varit . Den genomsnittliga årliga variationen i räntan, mätt som standardav- vikelse, har varit . Premiepensionssystemets genomsnittliga avkastning, sedan de första inbetalningarna till systemet skedde , har varit efter avdrag för fondförvaltningsavgifter. De årliga variationerna i denna avkast- ning, mätt som standardavvikelse, har varit . Annan ränta än inkomstindex – balansering Vid viss demografisk och ekonomisk utveckling är det inte möjligt att förränta inkomstpensionskontot och inkomstpensionen med genomsnittsinkomstens utveckling och finansiera inkomstpensionerna med en fast avgift. För att kunna hålla avgiften fast vid nivån måste i en sådan situation avsteg göras från inkomstindexeringen. Det sker genom att aktivera den så 7 Sifferuppgifter i avsnittet är hämtade från – Pensionssystemets årsredovisning 2008. Genom att dividera systemets tillgångar med pensionsskulden får man ett mått på dess finansiella ställning, en kvot som kallas balanstalet. Om balanstalet är över ett (1), är till- gångarna större än skulderna. Om balanstalet är under ett, är skulderna större än tillgångarna och balanseringen aktiveras. När balanseringen aktiveras indexeras pensionsbehållningar och pensioner med förändringen i ett balansindex i stället för med för- ändringen i inkomstindex. Balansindexet förändras som en följd av förändringen i inkomstindex och balanstalets storlek. Om balanstalet då balanseringen är aktiv över- stiger 1,0000, indexeras pensionsbehållningar och pensioner snabbare än vad inkomstindex ökar. När pensionerna återfår det värde de skulle ha haft om de enbart indexerats med inkomstindex, det vill säga när balansindex når inkomstindexets nivå, stängs balanseringen av och systemet återgår till att indexera med enbart förändringen i inkomstindex. Inkomstpensionens administrationskostnader dras från pensionsbehållningen. Avdraget görs genom att pensionsbehåll- ningarna multipliceras med en förvaltningskostnadsfaktor. Kost- nadsavdraget görs endast fram tills pension börjar tas ut. Premie- pensionens administrationskostnader dras på motsvarande sätt från premiepensionskapitalet. Här fortsätter dock avdraget även efter att pension har börjat tas ut. Inkomstpensionen beräknas genom att beloppet på inkomstpen- sionskontot divideras med ett delningstal vid pensionstillfället. Delningstalen är specifika för varje årskull och speglar dels åter- stående livslängd vid den ålder pensionen tas ut, dels en ränta om . Den återstående livslängden avser ett genomsnitt för män och kvinnor. Räntan om gör att delningstalet blir lägre än vad medellivslängden är och att begynnelsepensionen blir högre än vad den annars skulle ha varit. Premiepension kan tas ut antingen som traditionell försäkring eller som fondförsäkring. I båda försäkringsformerna divideras beloppet på premiepensionskontot med ett delningstal på samma sätt som för inkomstpensionen. Premiepensionens delningstal bygger, till skillnad från inkomstpensionens delningstal, på prognostiserade framtida livslängder. Att ta ut premiepension i form av traditionell försäkring betyder att pensionen beräknas som ett livsvarigt garanterat nominellt månadsbelopp. PPM säljer den försäkrades fondandelar och tar själv över investeringsansvaret och den finansiella risken. Fondförsäkringen innebär att den försäkrade behåller sitt sparande i valfria PPM-fonder. I fondförsäkringen räknas premiepensionens storlek om med utgångspunkt från fondandelarnas värde . säljs det antal fondandelar som krävs för att finansiera den beräknade premiepensionen. Premiepensionen kan tas ut med ett efterlevandeskydd . Det innebär att premie- pensionen betalas ut till endera av två makar eller sambor så länge någon av dem lever. Om man väljer att ha detta efterlevandeskydd, blir månadspensionen lägre. Pensionärer födda har inte tjänat in vare sig inkomst- eller premiepension. De får i stället tilläggspension, som beräknas enligt äldre regler. Tilläggspensionens nivå baseras på inkomsten för de femton bästa åren och det krävs 30 inkomstår för oavkortad pension. För personer som är födda åren 1938–1953 gäller särskilda över- gångsregler. De får en viss del av sin inkomstgrundade ålderspen- sion som tilläggspension och resterande del som inkomst- och premiepension. Ju yngre personen är desto mindre del betalas ut som tilläggspension. Pensionärer födda får av tilläggspensionen, pensionärer födda får och så vidare. Det finns ett garantitillägg som garanterar att deras pension inte blir lägre än den tilläggspension de tjänat in till och med – året då pensionsreformen principiellt beslutades. De som är födda och senare tjänar in hela sin pension enligt reglerna för inkomst- och premiepension. Tilläggspensionen följsamhetsindexeras på samma sätt som inkomstpensionen från och med 65-årsåret. Vid uttag före 65- årsåret prisindexeras tilläggspensionen. Som angetts i inledningen till detta avsnitt ankommer det inte på utredningen att föreslå något alternativ till den kompensation för förlust av avtalad ålderspension som ges den skadade som på grund av trafikskadan kan tjäna in sådan pension. För helhets- bildens skull lämnas här emellertid en kortfattad redogörelse för de största avtalspensionerna. För statligt anställda gäller avtalet PA 03. Startålder för försäk- ringen är . Premien tas ut på hela lönen. Pensionskapitalet kan investeras i traditionell försäkring eller fonder genom den försäkrades eget val. Om man inte väljer, placeras kapitalet i traditionell försäkring i Kåpan Pensioner. Alla får spara av lönen i Kåpan Pensioner. De som är födda mellan och får också en del av slutlönen upp till en inkomst på i pension. Procentsatsen varierar mellan och . Pensionen på inkomster varierar mellan 64, och . På inkomster blir pensionen från av lönen till beroende på ålder. För kommunalt anställda i vård, skola och omsorg med flera gäller avtalet KPA-KL. Startålder för försäkringen är . Premien tas ut på hela lönen. Pensionskapitalet kan investeras i traditionell försäkring eller fonder genom den för- säkrades eget val. Om man inte väljer, placeras kapitalet i tradi- tionell försäkring i KPA Pensionsförsäkring. Pensionen på inkomster blir och på inkomsten blir pensionen av lönen. Avtalet SAF-LO Avtalspension gäller privatanställda industri- arbetare, handelsanställda, hotell- och restauranganställda, bygg- nadsarbetare, livsmedelsarbetare med flera. Startålder för försäk- ringen är . Premien tas ut upp till en lön på och av lönen på högre inkomster. Pensionskapitalet kan investeras i traditionell försäkring eller fonder genom den försäkrades eget val. Om man inte väljer, placeras kapitalet i traditionell försäkring hos . Storleken på Avtalspension SAF-LO:s ålderspension beror på avkastningen minus förvaltningsavgifterna hos den förvaltare som den försäkrade har valt. Privatanställda tjänstemän födda eller senare För tjänstemän inom exempelvis industri och handel födda eller senare gäller avtalet ITP 1. Startålder för försäkringen är . Premien tas ut upp till en lön på och på högre inkomster. Pensionskapitalet kan investeras med hälften i traditionell försäk- ring eller fonder genom den försäkrades eget val. Om man inte väljer, placeras kapitalet i traditionell försäkring hos . Pensionen kan tas ut när som helst efter . Den försäk- rade bestämmer själv han vill ta ut pensionen (dock ). Pensionen kan tas ut helt eller delvis. Privatanställda tjänstemän födda eller tidigare För tjänstemän inom exempelvis industri och handel födda eller tidigare gäller avtalet ITPK (ITP 2). Startålder för försäk- ringen är . Pensionen består av två delar. Den ena är förmånsbestämd och beräknas som en procentsats av den slutliga lönen. Den delen är inte valbar och förvaltas av . Den andra delen är premiebestämd Premien tas ut på hela lönen Pensionskapitalet kan investeras i traditionell försäkring eller fonder genom den försäkrades eget val. Om man inte väljer, placeras kapitalet i traditionell försäkring hos . Skadeståndslagens ersättningsregler bygger på tanken att skadeståndet ska försätta den skadelidande i samma situation som om skadan inte inträffat. Inkomstförlust som den skadelidande gör med anledning av skadan inbegriper även förlust av pensionsrätt på den förlorade inkomsten, eftersom skadestånd för inkomstförlust inte är pensionsgrundande vare sig för allmän pension eller för tjänstepen- sion. Den skadelidande måste därför kompenseras även för värdet av den förlorade pensionsrätten. Några exempel på fall där pensionsförlust kan uppkomma är: -När den skadade blir helt eller delvis utslagen från förvärvs- arbete och uppbär hel eller partiell sjukersättning. -När den skadade återgår i tidigare eller annat arbete men med lägre inkomst. -När den skadade efter återgång i arbete inte får den löneutveck- ling som han skulle ha haft. -När ett barn skadas svårt och inte kommer ut i förvärvsarbete och därigenom inte tjänar in någon inkomstrelaterad pension. -När den skadade återgår i arbete men har gjort inkomstförluster . -När den skadad är beviljad arbetsskadelivränta samordnad med sjukersättning eller pga. arbetsbyte. Som framgår av redogörelsen ovan kännetecknas det allmänna pensionssystemet av en mycket hög grad av komplexitet. Att på förhand beräkna vad en person som har åtskilliga år kvar till ålders- pensionering faktiskt kommer att få i allmän pension är naturligtvis inte möjligt. Det belopp varmed pensionen slutligen betalas är beroende av faktorer som är okända i förväg. Det gäller inte minst den ekonomiska och demografiska utvecklingen. Pensionsförlustberäkningen, i det enskilda fallet, görs enligt det cirkulär och beräkningsprogram som har utarbetats inom och antagits av Råd. Beräk- ningsprogrammen uppdateras fortlöpande av Trafikskadenämn- den.8 Beräkningarna görs utifrån kända förutsättningar i det enskilda fallet men med schabloniserade förenklingar i vissa delar. Pensionsrätten beräknas utifrån samma regler som gäller för garantipension, dvs. efter pensionsrätt av pensions- underlaget och inkluderar då premiepensionsdelen. En annan schabloniserad förenkling är att pensionsrätten beräknas som pensionsunderlagets intjänandeår och således inte kalenderåret efter intjänandeåret. Detta möjliggör för försäkringsbolagen att göra pensionsförlustberäkningarna i princip . I ärenden med inkomstförlust eller ärenden där inkomst- förlusten täcks genom arbetsskadeförsäkringen görs beräkningen i beräkningsverktygen Förlust av allmän pension för den yngre generationen (födda eller senare) alternativt Förlust av allmän pension för mellangenerationen (födda –1953). Enligt riktlinjerna ska pensionsförlustberäkningarna följa de inkomst- kalkyler som legat till grund för inkomstförlustersättningen. Beräkning av pension som oskadad grundas på ingående pen- sionsbehållning första år med förlust, pensionsgrundande inkomst som oskadad, pensionsgrundande belopp, arvsvinster och förvalt- ningskostnader. Om den skadade skulle ha tillhört en yrkesgrupp med förväntad högre löneutveckling, beaktas denna karriäreffekt i beräkningen. Beräkning av pension som skadad grundas på uppgifter från för- säkringskassan om ingående pensionsbehållning första år med för- lust, pensionsunderlag, fiktiva pensionsrätter, arvsvinst och för- valtningskostnad . I ett ärende inhämtas databild för fastställelseåret och eventuellt för . För förfluten tid grundas beräkningarna på de av fastställda pensionsunderlagen m.m. som skadad. För fastställelseåret används beräkningsprogrammets automatiskt framräknade pensionsunderlag även i de fall uppgift 8 Det nu gällande cirkulär 4-2007 ersätter cirkulären 4-2004 och 4-2005 i frågan om beräkning av förlust av allmän pension och tjänstepension. När det gäller redovisningen av det allmänna pensionssystemet och tjänstepensionsavtalen gäller de angivna cirkulären fortfarande. Underlaget från kan innehålla belopp som är av engångskaraktär. Beräkningspro- grammens framräknade pensionsunderlag är det som är represen- tativt för framtiden. Beräkningsprogrammen beräknar förlust av allmän pension vid men har utökade funktioner för beräkning för fall där den skadade skulle ha fortsatt att arbeta och senarelagt uttag av ålderspension. Beräkningsprogrammen beaktar och reducerar vid arbete , enligt de regler som gäller för det fall intjänad garantipension t.o.m. beräknas uppgå till högre belopp än enligt 20- delsinfasningen. En beräkningsfunktion i beräkningsprogrammen finns för de fall där den skadade skulle ha fortsatt att arbeta men med uttag av ålderspension fr.o.m. . I de fall där inkomstförlustersättningen ska jämkas innehåller beräkningsprogrammen en funktion för jämkning av pensions- förlust. Efter inlagd jämkningsgrad beräknar programmet automatiskt ersättningen utifrån jämkningsgrad och utifrån att den kvotdelsjämkade ersättningen och den allmänna pensionen som skadad uppgår till av den allmänna pensionen som oskadad. För pensionsförlustberäkning vid skälighetsbestämd inkomst- förlust eller inkomstförlust finns för den yngre generationen en förenklad modell att tillgå. Denna beaktar inte garantipensionen, arvsvinster och förvaltningskostnader och inte heller taket för pensionsgrundande inkomst. Pensionsförlustberäkningen beräknas enligt följande formler. av inkomster (18,x 093/16) av inkomster (18,x 0,93) Beräkningsprogrammet ger överkompensation i skadefall där den skadade skulle ha varit berättigad till garantipension. Beräkningsprogrammet används också för beräkning av inkomstförlust för mellangenerationen. I något enskilt fall kan beräkningen inte ge tillräcklig kompensation. Dessa fall är när den skadade har övervägande andelen i tilläggs- pensionssystemet och inte uppnår tillräckligt antal poängår för ATP eller där medelpoängen blir väsentligen lägre på grund av inkomstförlusten .