sou · GXB368d3 · 2010-01-01 00:00:00 — När det gäller är frågor om chefsutbildningen och chefskompetens över huvud taget föga diskuterade och det finns ingen systematisk utbildning som är meritgrundade för ansvarsuppgiften socialchef. Det finns sannolikt mycket att vinna i kvalitetshänseende, om man för vidkommande skapade en utbildning för chefer på olika nivåer – t ex motsvarande den utbildning som ges för chefer inom skolans område, rektorsutbildning respektive skolledarutbildning. :6 Om kvalitetsindikatorer disputerade på en avhandling – tidigare apostroferad i denna text – Bättre beslut. En studie av socialsekreterarnas handläggning av omhändertagande av barn. Arbetet innebar ett radikalt nytänkande när det gällde frågan, hur man skall grunda handläggningen av svåra barnavårdsärenden på erforderligt kunskapsunderlag – dels giltiga kunskaper om det enskilda fallet, dels kunskaper av övergripande slag. 68 Socionomprogrammet innehåller också moment som rör ämnet social barnavård inom socialrätten. Studenternas studiepraktik ger också möjlighet till arbete med barn och föräldrar under handledning. beskriver hur socialsekreterarna tvingas in i en omöjlig och demoraliserande beslutssitutation. De tvingas argumentera utifrån en rationalitet som kräver vetskap om effekten av olika insatser – den yttersta grunden för ett omhändertagande måste således motiveras med att ingripandet i fråga innebär bättre möjligheter för barnets del att få en tillfredsställande uppväxtsituation. Det tragiska är emellertid att denna kunskap inte existerar. Den existerade inte och den existerar ännu inte. Beslutsmodellen förutsätter alltså ett icke existerande beslutsunderlag! En ärlig socialsekreterare skulle till länsrätten inlämna dels en beskrivning av den aktuella situationen – det närvarande – och dels en redogörelse för sina erfarenheter, av ungefär detta slag: som socialsekreterare vid i X har jag gjort fem omhändertaganden som ganska mycket liknar det nu aktuella fallet. Mina kollegor har likande erfarenheter. Det vi nu fått reda på genom uppföljning och senare möten med klienterna visar, att många av placeringarna gått ganska dåligt. har det emellertid skett en påtaglig förändring till det bättre, även i några extra svåra fall. Våra erfarenheter när det gäller omhändertaganden som vi övervägt - men underlåtit att genomföra - säger ungefär samma sak; har det varit möjligt att jobba konstruktivt med ärendena även om det sett mörkt ut – annars inte. Som sagt – det är svårt att säga vad den här föreslagna tvångsåtgärden faktiskt kommer att innebära för barnet! Vilken länsrätt skulle omhänderta barnet med detta korrekta besked som grund för beslutet? Och vilken länsrätt skulle tacka socialsekreteraren för det ärliga beskedet? poäng är att man i stället för att argumentera utifrån kvasirationella premisser, så borde man inom utarbeta indikatorer som har relevans för bedömningen av barnets situation – är t ex föräldern en good enough parent? När avhandlingen skrevs för mer än två decennier sedan var begreppet kvalitetsindikator inte uppfunnit inom – men det är faktiskt en utveckling av sådana bedömningsinstrument argumenterar för. har man – med inspiration från den medicinska praktiken – inom arbetat med utveckling av kvalitetsindikatorer inom olika områden. Det första steget i detta utvecklingsarbete har bestått i att man utarbetat en modell för utvecklingen av kvalitetsindikatorer69, men med utgångspunkt från denna generella modell arbetar man nu med att precisera indikatorer för olika verksamhetsområden. Att det finns en good-enough-parent är ett exempel på en utomordentlig viktig kvalitet för barnets del – med ett sådant begrepp som grund kan man tänka sig denna kvalitet operationaliserad i form av ett antal indikatorer, vilka kan mäta aspekter av det tillräckligt goda föräldraskapet. Det är viktigt att kvalitetsindikatorerna skall peka på positiva omständigheter – och ange kriterier för detta att vara en tillräckligt bra förälder. Om man vänder på saken och skall ange indikatorer för ett dåligt föräldraskap, kommer användningen av dem att styras mot checklistor där man prickar av (negativa) symtom hos föräldern eller hos barnet eller när det gäller relationen dem emellan. Det finns alltså risker med att utveckla kvalitetsindikatorer som ett system av varningssignaler. Den sociala barnavården måste självklart kunna registrera signaler om allt inte står rätt till när det gäller ett barns uppväxtsituation. Men en sådan nödvändig förmåga skall inte förväxlas med att arbeta med kvalitetsindikatorer. Vi har ännu inte kommit därhän i utvecklingsarbetet, att man prövat att tillämpa kvalitetsindikatorer inom olika verksamhetsområden. Det förefaller emellertid troligt, att detta är en möjlighet att höja den kvalitativa nivån för det sociala arbetet – genom att man tvingas precisera vad man vill uppnå med det sociala arbetet (för barnets del) och inte enbart som ofta är fallet vad man vill undvika. Tillämpningen av kvalitetsindikatorer i det praktiska arbetet innebär också en stark appell för en uppföljning av insatsernas resultat. Uppsatsen har diskuterat en av de frågor som vi ännu – inom – har mycket otillfredsställande svar på: vilka omständigheter är det som verksamt bidrar till positiva förändringar? Det är inte endast frånvaron av affirmativa svar som är provocerande. En än mer besvärande omständighet är vetskapen om att många insatser som genomförs – i all synnerhet då barnets/ungdomens situation är mycket otillfredsställande – är 69 Modell för utveckling av kvalitetsindikatorer i , 2007 resultatslösa eller till och med medför direkt negativa konsekvenser. I ett sådant läge kan sökandet efter den överlägsna metoden från sida bli närmast patetiskt – och förtjänsterna goda för dem som lyckas övertyga om att de har utvecklat och evidensprövat en sådan metod. Diskussionen i det föregående har visat hur sällan sådana anspråk är berättigade. trendkänslighet när det gäller metodtillämpning har hånfullt beskrivits som en aspekt på låg professionalism inom verksamheten. Men denna metodiska villrådighet är ett sökbeteende som är ganska självklart i en situation, där forskningen inte förmått ge svar på frågan som angivits ovan – vilka omständligheter är det som verksamt bidrar till positiva förändringar? I diskussionen i denna uppsats har framhållits en viktig förklaring till det goda resultatet – en allians mellan socialarbetare och klient där bägge parter tror på den insats man gemensamt arbetar med, ett engagemang från socialarbetarens sida visavi klienten och en förmåga att förmedla ett realistiskt hopp. Allt detta förutsätter en organisering av verksamheten där det engagerade klientarbetet från socialarbetarnas sida uppmuntras och uppskattas. Det framgångsrika sociala arbetet förutsätter ett psykosocialt klimat inom arbetsgruppen, vilket i sin tur kräver tillräckliga resurser för att skapa ett handlingsutrymme för socialarbetarens personliga och professionella kvaliteter. Ett gott socialt arbete kräver uppföljning. Ett uppföljande arbetssätt kan i betydande grad främjas genom utvecklingen av kvalitetsindikatorer för det sociala arbetets olika verksamhetsområden. Tillförlitligheten kan öka i väsentlig utsträckning genom att arbetet struktureras på det sätt som förutsätts då man använder verktyget BBIC – en ytterligare vinst i sammanhanget är att BBIC förutsätter ett nära samarbete mellan socialarbetare och klient under utredningsarbetet. En viktig fråga återstår men den har helt utelämnats i denna uppsats. Vilka vinster kan uppnås genom att till gällande socialtjänstlag lägga en lagtext som preciserar och föreskriver insatser inom den sociala barnavårdens område? Vilka vinster – och vilka möjliga negativa konsekvenser – innebär en organisatorisk utveckling av , så att man ger dem som arbetar inom den sociala barnavården en självständig administrativ status i förhållande till den politiska styrningen? Tanken måste i så fall vara, att man genom ett sådant förändring kan etablera den sociala barnavården som en högre prioriterad verksamhet, och med större utrymme för den professionella kompetensen, än vad som är fallet. Frågan är vilket genomslag i den lokala verksamheten som skulle bli följden. Erfarenheten har visat – enligt min mening – hur föga följsamma kommunerna är i förhållande till lagtext och lagtextens anvisningar om arbetets organisering. I den ursprungliga socialtjänstlagen fanns tvingande bestämmelser om att varje kommun skulle ha en social centralnämnd; ett diktat som man först uppreste sig emot och sedan – framgångsrikt –verkade för att upphäva. I andra fall ser man hur kommuner tredskas och vägrar följa beslut rörande tillämpningen av LSS. Såväl utvecklingsarbetet som de ökade befogenheterna att utöva tillsyn från sida som vi nu ser prov på är en starkt positiv omständighet. Det har trots allt skett en mycket stark och positiv utveckling efter det att och skrev sin berömda debattartikel i om kunskapsläget inom : Det råder en skriande brist på systematisk och generaliserbar dokumentation inom . Det gäller hela individ- och familjeomsorgen och det gäller alla faser av arbetsprocesserna.70 Det har inte bara skett en utveckling av det sociala arbetet . Den citerade artikeln var i själva verket ett startskott för olika kraftfulla insatser med avgörande betydelse för den positiva utveckling vi nu kan konstatera. 70 och : Hjälp till svaga bara chansning, 1999-10- 06. , och : Utvärdering av FoU. En studie av FoU-enheter inriktade på individ- och familjeomsorg, 2002. : Utsatt barndom – ett longitudinellt forskningsprojekt om barn i samhällsvård, Stiftelsen 2008:2 : Institutionsbehandlinng av ungdomar, , SiS, och socialt arbete, CUS, 2003. , och : Single Case Experimental Designs, 2008. , Bam , , och : Klienter i institutionell narkomanvård. Analyser av bakgrund, behandling och utfall, 1989. , S. och : A long-term follow-up of residentially treated drug abusers, 1996. : A comparative study of adopted children, children and children in their biological environment after undesired pregnancies, , suppl.221 och : Hotade försummade, övergivna – är familjehemsplacering en möjlighet för barnen? : Attachment and Loss. Vol.1 Attachment, 1969; Vol.2 Separation , 1979; Loss, Sadness and Depression, 1980. : Förstå socialt arbete, Liber 2008. : Bättre beslut, Akadem.avh. , , 1987. : Kritisk utredningsmetodik, Liber 2003. och : Taerskler for anbring– else. En vignetundersogelse om socialforvaltningernes vurderinger i bornesager, . och : Anbringelse af born och unge uden for hjemmet. En forskningsoversigt, 2002:04. H.Eysenck: The effects of psychotherapy. An evaluation, Psychology 1952. D.Fanshel och E.B Shinn: Children in care. A longitudinell investigation, Press 1978. m.fl.: Framgångsrika preventionsprogram för barn och unga, 2005. och (red. ): Stödgrupper för barn och ungdomar, . i centrum, 2006. m.fl.: Intensiv hemmabaserad familjebehandling, IHF, Socionomens forskningssupplement 2009:1. och : Åtta stadsdelars arbete med ekonomiskt bistånd. En jämförande studie, 2005. Henggeler m.fl. :Eliminating (almost) treatment dropout of substance abusers or dependant delinquents through homebased multisystemic therapy, Am.Journ.of Psychiatry, 1996. : Implementering av I socia– ltjänstens organisationer. En studie av den lokala organiseringen av projektet behov i centrum 2008. : och (red. ): Att skabe en klient. Institutionella identiteter i socialt arbejde, 2003. Looking after children: Research into practice, The Second Report to on Assessing Outcomes in Child Care, 1995. m.fl.: The psychological birth of the human infant, Basic Books 1975. och : Uppsalamodellen och socialbidragstagarna. En effektutvärdering, CUS 1998. Modell för utveckling av kvalitetsindikatorer I , 2007. : Permanenta eller tillfälleliga placeringar? Om lag och verklighet vid flyttningsbestämmelsens tillämpning rapport 106 (akadem.avh. ), , 2003. : Uppföljning 2000–2002 ADAD SiS 2/2005. : Barnavårdsutredningar på nya grunder, Meddelanden från , 2004:1. : Socialt arbete – att se möjligheter, 1992. Social barnavård i förändring. Slutrapport från , 2008. Social Rapport, 2006. , , , , och : Multi-systemisk terapi för ungdomar med allvarliga beteende-problem. Resultat , 2006. , , och : Barnavårdsutredningar. En kunskapsöversikt, 2007. : The great psychotherapy debate. Models, methods, findings, Mahwah, NJ 2001. och : Hjälp till svaga bara chansning . m.fl.: Omhändertagande av barn . Välfärdstjänster under omvandling, SOU 2001:52. , och : Barnavårdsutredningar i sex kommuner – en vinjettstudie, CUS 2000:23 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighetschefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jordbruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av medfinansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och socialförsäkring. 50.Nytt pensionssystem för den statsunder stödda scenkonsten. 51.Avskaffande av filmcensuren för vuxna –men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. 52.Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. 53.Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. 54.Uthållig älgförvaltning i samverkan. 55.Ett effektivare smittskydd. 56.Den nya migrationsprocessen. 57.Myndighet för hållbart samhällsbyggande –en granskning av . 59.Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. 60.Återvändandedirektivet och svensk rätt. 62.Skatt på fluorerade växthusgaser. 63.Totalförsvarsplikt och frivillighet. 64.Flickor och pojkar i skolan - hur jämställt är det? 65.Moderniserade skatteregler för ideell sektor. 66.Signalspaning för polisiära behov. –frågan om vidmakthållande eller avveckling. 68.Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU) + bilaga. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Den nya migrationsprocessen. [56] Återvändandedirektivet och svensk rätt. [60] Modernare adoptionsregler. [61] Signalspaning för polisiära behov. Ransonering och prisreglering i krig och fred. Totalförsvarsplikt och frivillighet. – frågan om vidmakthållande eller avveckling. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . Några frågor kring sam-- spelet mellan sjukvård och socialförsäkring. Ett effektivare smittskydd. Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU). Sekretess vid anställning av myndighetschefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Nytt pensionssystem för den statsunder stödda scenkonsten. Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. Skatt på fluorerade växthusgaser. Moderniserade skatteregler för ideell sektor. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. Flickor och pojkar i skolan - hur jämställt är det? Den svenska administrationen av jordbruksstöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. Uthållig älgförvaltning i samverkan. Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar. Myndighet för hållbart samhällsbyggande – en granskning av . Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. En ny kollektivtrafiklag. [39] Koncessioner för el- och gasnät. Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. En ny modell för arbetsmiljötillsyn. [40] Integritetsskydd i arbetslivet. God arbetsmiljö - en framgångsfaktor?