sou · GYB340 · 2010-05-28 00:00:00 — Cirkulär migration och utveckling -kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas Delbetänkande av migration och utveckling SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice beslutade regeringen om direktiv (dir. 2009:53) som gav en parlamentarisk kommitté i uppdrag att identifiera vilka faktorer som påverkar migranters möjligheter att röra sig mellan och sina ursprungsländer. I uppdraget ingår även att kart- lägga migranternas rörelsemönster och analysera hur ökad rörlighet kan bidra till utveckling i migranternas ursprungsländer samt ge positiva effekter i . Kommittén ska även redovisa vilka för- utsättningar som finns för cirkulär migration till och från . Med utgångspunkt i denna kartläggning och analys ska kommittén föreslå eventuella författningsändringar och andra åtgärder som bidrar till att underlätta cirkulär migration till respek- tive från i syfte att öka de positiva utvecklingseffekterna av dessa rörelsemönster. En grundläggande utgångspunkt för utred- ningsarbetet ska vara att inom ramen för den reglerade invandr- ingen i största möjliga mån undanröja hinder för ökad rörlighet. Statsrådet förordnade riksdags- ledamoten () som ordförande i kommittén. Statsrådet förordade riksdagsleda- möterna (). (), (), (), (), (), () samt (s) som ledamöter i kommittén. Genom beslut förordnade statsrådet departementssekreterarna , rådgivaren , rättssakkunniga , kanslirådet , ämnesrådet , verksamhetschefen samt departementssekreteraren som experter i kommittén. Genom beslut entledigades departementssekreteraren från sin expertfunktion i kommittén och vid samma tillfälle förordnades i stället departementssekreteraren . anställdes departementsrådet som huvudsekreterare i kommittén. Som sekreterare anställdes vars anställning genom beslut förlängdes. anställdes departe- mentssekreteraren som sekreterare. Kommittén, som har antagit namnet migration och utveckling (CiMU), överlämnar härmed delbe- tänkandet Cirkulär migration och utveckling – Kartläggning av cir- kulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utveck- lingspotential kan främjas (SOU 2010:40). Delbetänkandet inne- håller framför allt en kartläggning av cirkulär migration och dess koppling till utveckling. I ett avslutande kapitel drar kommittén slutsatser av kartläggningen och visar vilken inriktning det fortsatta arbetet ska ges. Kommittén redovisar ett slutbetänkande . Utgångspunkter och avgränsningar............................... Migration spelar en viktig roll i ett lands utveckling ............. Migration har alltid funnits och spelar en allt viktigare roll i och med globaliseringen. länder och kräver både ett nationellt och Migration påverkar utvecklingen i såväl ursprungs- som destinationslandet både i direkt och indirekt form .... Reformen med möjlighet till arbetskraftsinvandring till från länderna utanför EU/EES har givit värdefulla bidrag till den svenska Det finns många olika former av cirkulär migration ............. En diaspora påverkar utvecklingen i sitt hemland ................. Invandring är inte lösningen på en åldrande befolkning, men påverkar befolkningens åldersstruktur i Avgränsningar och förtydliganden ......................................... Utvecklingen i och i utvecklingsländer utanför EU/EES ......................................................................... Svenska medborgare och deras cirkulära migration ............... Personer som inte själva har invandrat, men vars föräldrar har invandrat, har i många fall ett starkt engagemang för sina föräldrars födelseland ................ Kommittén koncentrerar sin kartläggning och analys till migrationsrörelser som inkluderar .................. Utstationerade arbetstagare berörs endast i begränsad Några ursprungsländer behandlas mer utförligt och används som exempel i framställningen ...................... Koncentrationen ligger på laglig invandring........................... Varför flyttar man till ett annat land? 2.2Sveriges migrationshistoria – från utvandrings-till befolkning blir allt äldre ............................................ Kartläggning av migration och cirkulär migration i Vad är cirkulär migration? Definitioner på cirkulär migration .......................................... Kriterierna för cirkulär migration vidgas – Permanenta eller temporära migranter – vistelsetiden Virtuell cirkulär migration....................................................... Styrd eller spontan cirkulär migration .................................... Från gästarbetare till cirkulär migrant – två exempel............. Mer fakta behövs för att förstå den cirkulära Kommitténs syn på cirkulär migration ................................... Hur kan man beskriva cirkulär migration med statistik? Befolkningen – basen för cirkulär migration.......................... Befolkningen i – alla är potentiella Utrikes födda – har redan migrerat minst en gång och utgör nu diasporor i ......................................... Cirkulärmigranter i – vad kännetecknar dem?.......... En svensk diaspora................................................................... Hur många svenskar finns utomlands? Hur många migranter finns det utomlands som har bott en period i ?....................................................... Flyttningen – ett nytt beslut bakom varje flyttning .............. In- och utvandringen till ............................................. Cirkulärmigranters flyttningar in och ut ur – 850 000 personers berörs.............................................. Flyttrörelser av cirkulärflyttare............................................... Vad säger statistiken om migranter och flyttningar?............. Speciella kategorier av migranter i .................... 4.1Olika anledningar och möjligheter till att vara bosatt i 4.2 Arbetskraftsinvandrare med tidsbegränsade tillstånd ........... Speciella grupper av arbetstagare enligt de nya reglerna........ Vilka yrken hade de som kom till ?............................. Vilka länder kom arbetskraftsinvandrarna ifrån?................... För hur var uppehålls- och arbetstillståndet i Behov av fortsatt analys........................................................... Rörlighet inom koncerner....................................................... Svenska företag och global rekrytering .................................. Cirkulär migration inom koncerner – exemplet ... EU:s direktiv för utstationering av anställda ....................... Internationella studenter – kvalificerad arbetskraft och resurs för utveckling................................................... Fakta om internationella studenter i ........................ Utbildning på hög nivå .......................................................... Avgifter för studenter från tredje land ................................. Från student till arbetstagare................................................. Personer som vistas i utan uppehållstillstånd .......... Migration och arbetsmarknad..................................... Utrikes födda på arbetsmarknaden ....................................... Möjligheten att komma in på arbetsmarknaden avgörande för kompetensutvecklingen...................... Anknytningen till arbetsmarknaden är sämre bland Orsaker till de utrikes föddas svaga ställning på den Efterfrågan på arbetskraft i lågkonjunktur ........................... I vilken utsträckning har arbetskraftsinvandringen skett Företagare med utländsk bakgrund....................................... Vanligt med egenföretagare bland utrikes födda.................. Varför egenföretagande?........................................................ Hinder och svårigheter .......................................................... Utländska företagare med verksamhet i både Svenska språkets betydelse .................................................... Olika begränsningar i tillträde till arbetsmarknaden............ Uppföljning av valideringsdelegationens förslag.................. Processen för validering......................................................... 5.5Arbetsmarknadens centrala organisationer och cirkulär Referensgrupp med arbetsmarknadens centrala Förutsättningarna för cirkulär migration till och från Regelverk för migration......................................................... Social trygghet och cirkulär migration ................................. Begreppet portabilitet och cirkulär migration ..................... Cirkulär migration och dess olika faser................................ Svensk social trygghet............................................................ Pensioner centrala i diskussionen om portabla Skatter och cirkulär migration .............................................. från en migrants perspektiv ...................... Praktikaliteter vid inflyttning till ............................. Steg-för-steg för den nyanlände............................................ Medborgarskap som instrument för att främja cirkulär migration – det brittiska exemplet............................. Den svenska medborgarskapslagstiftningen ........................ Cirkulär migration och integration....................................... Brain waste, cirkulär migration och återetablering i Svenska organisationers arbete med återvandring ............... Den svenska integrationspolitiken........................................ Den globala familjen .............................................................. Cirkulär migration och utveckling............................... Vad är utveckling?.................................................................. Utveckling – ett mångfacetterat begrepp ............................. Olika sätt att se på och mäta utveckling............................... Utvecklingsbegreppet i svensk utvecklingspolitik............... 7.2Cirkulär migration och utveckling – alla är potentiella 7.3 Remitteringarnas betydelse för utveckling........................... Remitteringarnas fattigdomsminskande effekt .................... Altruism eller egenintresse – varför remitterar man? Effektivisering av remitteringsflöden.................................... De interna remitteringsflödenas betydelse för utveckling – exemplet ........................................ 7.4 Diasporans roll för utveckling............................................... Vad är en diaspora?................................................................. Ursprungsländernas arbete med diasporan........................... Diasporan som finansiell resurs............................................. diasporaorganisationer – det holländska exemplet ... Diasporor i och deras bidrag till utveckling i Ekonomiskt stöd till diasporaorganisationer ....................... Exempel på svenska organisationer som samarbetar med 7.5Kunskapsflykt, kunskapsåterföring och Handel, migration och utveckling......................................... 7.8Internationella projekt för cirkulär migration och Diasporans roll – projekt för kunskapsöverföring............... Cirkulär migration som utvecklingsstrategi – exemplet Svenska myndigheters arbete med migration och 8.1Migrationsströmmar uppmärksammas som en av vår tids stora utmaningar ............................................................. Sidas arbete med migration och utveckling.......................... Insatser för migration och utveckling .................................. Samarbete med andra aktörer................................................ arbete med migration och utveckling.... efterlyser mer samarbete med andra roll i utvecklingssamarbetet ............................... – främjande av utrikes föddas företagande... Cirkulär migration och utveckling – hanteringen på Samarbete kring arbetskraftsmigration ................................ Samarbete kring migration och utveckling........................... Partnerskap för rörlighet....................................................... Samarbetet kring cirkulär migration och utveckling ........... Fem direktiv för laglig migration.......................................... Direktiv om migranters rättigheter och utformningen av ett gemensamt uppehålls- och arbetstillstånd – det s.k. ramdirektivet .............................................. Direktiv om högkvalificerad arbetskraft – det s.k. Direktiv om säsongsarbetare................................................. Direktiv om företagsinternt stationerad personal ............... Direktiv om avlönade praktikanter....................................... 9.5Andra direktiv av betydelse för cirkulär migration och 9.6Kommissionens grönbok – Den europeiska arbetskraften inom vården................................................... 10 Migration i ett globalt perspektiv................................ Globala konventioner av betydelse för internationell om flyktingars rättsliga status........... Andra regelverk med betydelse för migranters Globala kommissionen om internationell migration ........... Högnivådialog om migration och utveckling i FN:s Globalt forum för migration och utveckling........................ Kommitténs slutsatser och fortsatta arbete.................. Bilaga 1 Kommittédirektiv.......................................................... Bilaga 2 Migrationskontexten i våra exempelländer.................. Bilaga 3 Index som mäter utveckling.......................................... Andelen av befolkningen som är antingen sysselsatt eller arbetssökande. Uppehållstillstånd som beviljas en utlänning därför att han eller hon är flykting eller alter- (UtlL 2005:716). En person som har migrerat upprepade Begreppet inrymmer många olika cirkulärmigrant som en person som i gånger över den svenska nationsgränsen. Det land till vilket en internationell migrant flyttar i syfte att tillbringa längre eller kort- Befolkningsgrupper som vistas utanför sitt ursprungsland och som vanligtvis upprätt- håller banden och utvecklar kontakterna med Begreppet avser, i integrationssammanhang, nyanlända migranters inträde i det svenska sam- hället, dvs. boende, arbete, utbildning och sam- hällsliv i övrigt. Lagstiftning antagen av EuropeiskaRådet. Ordagrant person som bor och arbetar (är sta- tionerad) utomlands. inom många företag som ett allmänt begrepp för en utlandsarbetande medarbetare. Individ eller grupp av individer som flytt sitt hemland p.g.a. välgrundad fruktan för för- följelse på grund av ras, religion, nationalitet, etnisk tillhörighet eller politisk uppfattning, som befinner sig utanför sitt hemland och inte kan, eller på grund av rädsla inte vill, begagna sig av detta lands skydd. Som flykting ska även anses en utlänning som är statslös och som av samma skäl som ovan befinner sig utanför det land där han eller hon har haft sin vanliga vistelseort, och inte kan, eller på grund av sin fruktan inte vill, återvända dit. (UtlL 2005:716). sionen sammanställer och ger ut inför ny lag- I grönboken ges olika instanser till- fälle att inkomma med synpunkter. är att konsultera berörda parter innan lag- stiftningsarbetet tar sin början. synpunkter som inkommer presenterar kom- missionen en mer utarbetad handlingsplan och konkreta lagförslag. En individs rörelse över nationsgränser utan innehav av vederbörlig dokumentation eller Begreppet är mångtydigt men avser den ömsesidiga process där migranter finner sig till rätta i destinationslandet och där sam- hället anpassas efter en befolkning som består av människor med olika här- komst och kulturell bakgrund. Individer som har tvingats fly eller lämna sitt hem eller sin stadigvarande bostad, i synner- het till följd av eller för att undkomma effekterna av väpnade konflikter, situationer med allmänt våld, brott mot mänskliga rättig- heter, naturkatastrofer eller katastrofer orsakade av människor, och som inte har passerat någon internationellt erkänd nationsgräns. Flyttning inom ett lands nationsgräns. Överföring av kunskap och kompetens från internationella migranter i utlandet till En kommunikationsform som används av framför allt för att pre- sentera dess syn på en viss fråga. En person som flyttar permanent eller till- En person som varit, är eller väntas bli sys- selsatt inom avlönad verksamhet i ett annat land än sitt ursprungsland där han eller hon inte är medborgare. Individer eller grupper av individer som flyr undan mänskligt lidande och umbäranden men som inte klassificerats som flyktingar eller skyddsbehövande i övrigt. Skillnaden mellan in- och utvandring till ett Nettomigration kan vara positiv eller Bidrag eller lån till utvecklingsländer och till multilaterala organisationer som a) genom- förs av den offentliga sektorn; b) främjar eko- nomisk utveckling och välfärd; c) ges under för- månliga finansiella villkor (vid lån ska bidrags- delen uppgå till ). finansiella flödena utgör även tekniskt sam- Bidrag, lån eller krediter för militära ändamål är exkluderade. till privatpersoner räknas normalt inte som (Definition enligt /DAC) Privata inkomster som överförs av inter- nationella migranter till mottagare i ursprungs- landet eller i något annat land där migranten tidigare varit bosatt. Icke-rättsligt bindande beslut fattade av Ett löpnummer som bl.a. ges till personer som betalar inkomstskatt i , men som inte är folkbokförda här och ej heller har Utlänning som i andra fall än som avses i UtlL (2005:716 flyktingdefinitionen) befin- ner sig utanför det land som utlänningen är medborgare i därför att 1. det finns grundad anledning att anta att utlänningen vid ett åter- vändande till hemlandet skulle löpa risk att straffas med döden eller att utsättas för kropps- straff, tortyr eller annan omänsklig eller för- nedrande behandling eller bestraffning, eller som civilperson löpa en allvarlig och per- sonlig risk att skadas på grund av urskill- ningslöst våld med anledning av en yttre eller inre väpnad konflikt, och 2. utlänningen inte kan, eller på grund av sådan risk som avses i 1 inte vill, begagna sig av hemlandets skydd. (UtlL 2005:716; Lag 2009:1542) Med skyddsbehövande i övrigt avses en individ eller en grupp av individer som i andra fall än vad som anges med avseende på flykting lämnat det land där han eller hon är medborgare p.g.a. välgrundad fruktan för att utsättas för tortyr eller dödsstraff, p.g.a. miljökatastrof inte kan återvända eller p.g.a. kön eller sexuell läggning känner välgrundad fruktan för förföljelse (UtlL 2005:716) Överföring av idéer, värderingar, sedvänjor etc. via internationella migranter till mot- tagare i ursprungslandet. Personer som under en referensvecka arbetat som arbetstagare, egen före- tagare eller som oavlönad medarbetare samt de som hade anställning men var tillfälligt från- varande under referensveckan. som deltar i vissa arbetsmarknadspolitiska pro- gram räknas som sysselsatta. föräldralediga eller som studerar räknas inte Ett land genom vilket en individ eller en grupp individer reser och eventuellt vistas i eller är bosatta i, på väg till ett destina- Stat som inte utgör ett EU-land, annat EES- Med tredjelandsmedborgare avses en utlän- ning som inte är medborgare i en EU-stat, i en annan EES-stat eller i . Det land som en internationell migrant lämnar i syfte att bosätta sig tillfälligt eller per- manent någon annanstans, vanligen födelse- Den process som innebär en strukturerad bedömning, värdering och dokumentation och ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur de Överföring av idéer, värderingar etc. på vir- tuell väg, dvs. fysisk kontakt eller mänskliga möten utan sker via Internet, e-post, sociala medier som Facebook, chatrum etc. Individer med permanent uppehållstillstånd i destinationslandet som väljer att återvända tillfälligt eller permanent till sitt ursprungs- Termen avser, med dagens språkbruk, indi- vider som innehar tidsbegränsade uppehålls- tillstånd i , bl.a. som asylsökande och som, efter att tillståndet löpt ut, antingen fri- villigt återvänder till sitt ursprungsland, eller avvisas genom polisens försorg. Undantag från kravet på arbetstillstånd BNP (GDP) BRP (GRP) in International Migration and ethnic relations () Economic and (för ekonomiska och sociala frågor) Flyktinggruppernas och Asylkommittéernas Riksråd Foreign Temporary Workers Programme General of Trade in Services (Tjänste- Global Commission on International Migration on Migration and Development (Glo- bala forumet för migration och utveckling) Millennium Development Goals (Millennieutveck- Migration for Development in Politik för Global Utveckling Purchasing Parity (köpkraftsanpassning) Temporary and Circular Labour Migration Transfer of Knowledge Through Expatriate United Nations () on Trade and Deve- United Nations High Commissioner for Refugees Regeringen beslutade om att tillsätta en parlamentarisk kommitté för att belysa kopplingarna mellan cirkulär migration och utveckling. Kommitténs uppdrag är att kartlägga den cirkulära migrationen och identifiera vilka faktorer som påverkar migranters möjligheter att röra sig mellan och sina ursprungsländer. I detta delbetänkande presenteras kartläggningen. I ett slutbe- tänkande presenteras förslag i syfte att i största möjliga mån undanröja hinder för ökad rörlighet. Kommittén har konstaterat att såväl historiska som nutida exempel visar att migration till och från ett land påverkar landets utveckling på olika sätt. I och med att migration över nations- gränser per definition berör flera länder krävs i ökad omfattning bilaterala, regionala och globala förhållningssätt. Migration påver- kar utvecklingen i såväl ursprungs- som destinationslandet. Det är svårt att förstå dagens migration utan att beröra att migra- tionen har påverkat befolkning. Under den senare och två decennier in , dominerade den stora Amerikautvandringen. Många av de som flyttade ut återvände till . Bara under 1800- talets sista decennium var strömmen av återinvandrare till en fjärdedel så stor som den av emigranter. Redan då fanns starka kopplingar mellan cirkulär migration och utveckling. Efter rekryterade svenska företag arbetskraft i många länder i . försämrades den ekonomiska konjunkturen och efterfrågan på arbetskraft minskade. avskaffades i politiskt samförstånd därför dåvarande system för arbetskraftsinvandring. En stor del av arbetskraftsmigrationen har, både då och senare, skett till och från de nordiska länderna. öppna nordiska arbetsmarknaden har möjliggjort ett omfattande migrationsutbyte mellan de nordiska länderna. När den ekonom- iska konjunkturen och utvecklingen har gått i otakt har arbetskraft kunnat strömma fram och tillbaka över gränserna. Perioden –1985 kan ses som en övergångsfas från arbets- kraftsinvandring invandring av personer som söker uppehålls- tillstånd grundat på skydds- eller familjeskäl. är det denna migration som är dominerande. I och med medlemskap i 1995 har också migrationsutbytet mellan medlemsländerna ökat. Som en följd av den ökande invandringen följer också en ökande utvandring. Såväl in- som utvandringen ligger på en allt högre nivå. I det stora flödet av in- och utvandrare inkluderas också per- soner som är födda i . I takt med att befolkningens samman- sättning ändras har en allt större andel av de utvandrade svenskarna anknytning till utlandet genom en eller båda sina föräldrar. Kartläggning av migration och cirkulär migration i En central del av kommitténs uppdrag är att kartlägga cirkulär migration till och från .