sou · GXB334d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Ju2009/3395/L1 Sammanställning av remissvar över betänkandet Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. (SOU 2009:34) Förteckning över remissinstanserna......................................................... Behov av ny företagsform...................................................................... Aktiebrev och aktiebok.......................................................................... Förvärv av egna aktier ........................................................................... Likvidation och upplösning................................................................ Ansvar för vissa myndighetsbeslut..................................................... Insändande av beslut om utdelning .................................................... Aktiebolag med begränsad vinstutdelning ......................................... Ersättning till ledande befattningshavare i aktiemarknadsbolag........ Preskription av ansvar för ett handelsbolags förpliktelser ............... 1 Förteckning över remissinstanserna Efter remiss har yttrande över betänkandet inkommit från Hovrätten för , Kammarrätten i , , , , , , , , , , , , , , Första AP-fonden, Sjätte fonden, , i län, i , i , i , vid , vid , , , , Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser, , Kommuner och Landsting, , , , , , , FAR SRS, i , , , , , Fastighetsägarna , , , (Ju 2008:10), , Kollegiet för svensk bolagsstyrning, , Rekonstruktör- och konkursförvaltarkollegiet i (RE- KON), , , , Svensk Inkasso, , och . Yttrande har även inkommit från Tredje AP-fonden, pensionsförsäkring ömsesidigt, och . Kammarkollegiet, i , , , akademikers centralorganisation, , , , Delegationen för utländska investeringar i (), sed på värdepappersmarknaden, , Institutionella ägares förening för regleringsfrågor på aktiemarknaden, Kommissionären för aktiebolagsärenden AB, , , , Rådet för finansiell rapportering, , Teknikföretagen och Utredningen om enklare redovisning (Ju 2007:07) har avstått från att yttra sig. Hovrätten ställer sig i allt väsentligt bakom utredarens förslag, men med de kommentarer som framgår nedan. När det gäller föreslagna förändringar i aktiebolagslagen delar hovrätten utredarens uppfattning i frågan om val av metod för att åstadkomma förenklingar för de små bolagen, dvs. att det i lagen bör erbjudas standardlösningar genom dispositiva regler som aktieägarna, om de så önskar, kan avvika ifrån. Tingsrätten har utifrån sitt verksamhetsområde inte några principiella invändningar mot de förslag till lagändringar som presenterats i utredningen utan ser positivt på de förenklingar som föreslagits i bl.a. aktiebolagslagen, dock med vissa kommentarer och undantag. Aktiebolagsrättsliga frågor förekommer, med undantag främst för de begränsade frågor som förekommer i konkursärenden och frågor som uppkommer i dispositiva tvistemål, sällan vid domstolen. Detta innebär att förslaget endast i begränsad omfattning berör frågor som domstolen kommer i kontakt med. Domstolen anser sig därför inte ha kompetens att inkomma med någon djupare analys av förslaget. Domstolen delar den bedömning som utredaren gjort att förslaget innebär värdefulla administrativa förenklingar för aktiebolagen i förhållande till nu gällande lagstiftning. Domstolen har dock, utifrån sin i och för sig begränsade kontakt med aktiebolagsrättsliga frågor, svårt att se hur och på vilket sätt förslagen skulle innebära att möjligheten till oseriösa beteenden ökar samt försvårar myndigheternas brottsutredande arbete (jfr avsnitten 13.1 och 13.7). Domstolen har i övrigt inga synpunkter på förslagen. , som har granskat förslaget ur Domstolars perspektiv, ansluter i centrala delar till betänkandets särskilda yttranden som bl.a. framhåller att vissa förslag kan ha negativa effekter för bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet i allmänhet. Förslagen bedöms av denna anledning medföra att rättsprocesserna blir mer komplicerade och omfattande och att ytterligare resurser kan komma att behöva tillföras Domstolars verksamhet av denna anledning. bedömer också att förslagen om förvärv av egna aktier i privata bolag, ett särskilt upplösningsförfarande för privata aktiebolag, särskilt tidsfrist för kallelse på okända borgenärer och ansvar för vissa myndighetsbeslut kan fordra vissa kompletterande överväganden. Remissyttrandet utvecklas i det följande. Enkla och tydliga regler som underlättar för den enskilde leder ofta till färre rättsprocesser. Generellt sett kan således regelförenklingar vara av godo för Domstolars verksamhet och därmed även för samhället i stort. I det aktuella betänkandet belyses dock även att vissa förslag kan ha negativa effekter för bekämpningen av den ekonomiska brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet i Vad som främst är i åtanke är förslagen om ändrade bosättningskrav för styrelsen, låneförbudet, upplösning av aktiebolag och problematiken kring hanteringen av aktieägarregister (se bl.a. s. 380–385). Inom ramen för de konsekvenser som belyses torde det finnas risk för såväl en ökad grad av ekonomisk brottslighet som en ökad grad av komplexitet när det gäller utredningar och prövningar av sådana ärenden. När sådan ekonomisk brottslighet behöver stävjas kommer detta sannolikt att medföra mer omfattande och mer komplicerade prövningar, särskilt inom straff- och skatterätten, som ombesörjs av Domstolar. När det gäller möjligheten till förvärv av egna aktier för privata bolag bör man, liksom vad gäller för låneförbudet, nogsamt väga behovet av att upprätthålla en skiljelinje bolagets och ägarnas ekonomi. Även mer generellt kan man ifrågasätta om inte motiven som lyfts fram för att tillåta förvärv av egna aktier i privata bolag kan tillgodoses genom andra redan tillåtna former för förmögenhetsöverföring, t.ex. utdelning från bolaget. Riktad emission är också ett exempel på möjligt instrument vid ägarförändringar. En annan fråga är att bestämmelserna om stämmans skyldighet att fortlöpande fatta vissa beslut inte synes föranleda att ett avtal om förvärv av egna aktier utgör en nullitet för det fall att även den sista utestående aktien förvärvas. Sammantaget görs bedömningen att förslaget kan behöva ytterligare överväganden. Prognosen är annars att en vagare skiljelinje mellan bolagets och den privata ekonomin kan leda till ett antal komplicerade civil-, straff- och skatterättsliga frågor som kommer att engagera Domstolar. Betänkandet behandlar inte konsekvenserna för Domstolar. Beaktat de synpunkter som framgår av betänkandets särskilda yttranden, vilka i centrala delar ansluter till, är prognosen att ovan nämnda förslag leder till komplicerade rättsliga prövningar som fordrar att ytterligare resurser behöver tillföras Domstolars verksamhet. och har ett delat ansvar för utredning och lagföring av ekonomisk brottslighet. Inför avgivandet av remissyttrande har jag tagit del av de synpunkter som anför i sitt yttrande. Allmänt sett kan sägas att har en positiv inställning till det arbete som pågår såväl nationellt som internationellt med att förenkla reglerna för att starta och driva företag. är det viktigt att regelförändringar som genomförs i syfte att förenkla för företagen inte medför att samhällets kontrollfunktioner sätts ur spel eller att utredningar av brott försvåras. I detta sammanhang är bl.a. de associationsrättsliga reglerna och då särskilt reglerna i aktiebolagslagen av intresse. Det pågår ett intensivt och omfattande arbete för att åstadkomma regelförenklingar som ska underlätta för framförallt små bolag att driva sin verksamhet och för nya företag att etablera sig. Åtgärderna syftar till att ge förutsättningar för ett ökat företagande som kan leda till ökad sysselsättning och ekonomisk tillväxt. har lämnat flera remissyttranden1 med anledning av detta arbete, bl.a. beträffande betänkandena Enklare redovisning (SOU 2008:67), Avskaffande av revisionsplikten för små 1 EBM A-2008/0230, EBM A-2008/0123, EBM A-2008/0333, EBM A-2009/0074. företag (SOU 2008:32), Aktiekapital i privata aktiebolag (SOU 2008:49) och den föreslagna EG-förordningen om privata europabolag2. Jag har i tidigare remissvar framhållit att det finns en stor risk för att samhällets kontrollmekanismer helt urholkas om alla förslag genomförs. Med detta sagt vill jag betona att jag givetvis i sig inte har något emot förändringar som innebär förenklingar för företagen och som i sin tur kan leda till ett ökat företagande. Med det som utgångspunkt ska som remissinstans överväga risken för att föreslagna regelsystem utnyttjas för ekonomisk brottslighet och bedöma förslagens konsekvenser för ekobrottsbekämpningen. Om jag övergår till det nu aktuella betänkandet innehåller det två förslag som ur ett ekobrottsbekämpningsperspektiv kan ifrågasättas. Det ena är förslaget om slopandet av bosättningskravet för styrelse m.fl. Det andra är förslaget om utökade möjligheter till närståendelån och förvärvslån som i praktiken innebär ett slopande av låneförbudet. Sedan har jag också några synpunkter som gäller förslaget om ett förenklat förfarande för upplösning av ett aktiebolag och utredningens ställningstagande i frågan om ett eventuellt införande av ett aktieägarregister. Flertalet av förslagen berör inte Polisens ansvarsområde och lämnas därför utan kommentarer. delar i huvudsak utredningens bedömningar och har förståelse för de små aktiebolagens behov av förenklade associationsrättsliga regler och för strävan mot att den svenska aktiebolagsrätten ska vara så konkurrenskraftig som möjligt. Några av förslagen kan dock, enligt styrelsens bedömning, tänkas underlätta för ekonomisk brottslighet. Betänkandet innehåller en rad förslag som syftar till att förenkla för företagandet i . har förslag med samma reforminriktning lämnats om att avskaffa revisionsplikten i aktiebolag (SOU 2008:32) och att sänka kapitalkravet för aktiebolag (SOU 2008:49). I ett historiskt perspektiv har åtskilliga av de krav som föreslås bli avskaffade eller liberaliserade införts för att minska den ekonomiska brottsligheten. har dessutom en rad förslag förts fram i syfte att reglera företagandet ännu mer än vad som gäller i syfte att minska den ekonomiska brottsligheten (se exempelvis Ekonomisk brottslighet i , SOU 1984:15). Brå:s uppfattning är att förenklingar kan minska de fel som görs i företagen och därför kan enklare regler och mindre krav vara en fördel för att minska den mindre allvarliga brottsligheten. Det finns inte heller någon automatik med att skärpta krav och hårdare regler, som införs med vällovliga syften, verkligen kommer att minska brottsligheten. Skälet är att reglerna samspelar med kontrollsystemen och det är därför viktigt att ha en helhetssyn på regler, kriminellt beteende och kontrollformer. Med kontrollformer innefattas inte enbart myndigheternas tillsyn, kontroll och brottsbekämpning utan även marknadens granskning vid kreditgivning, bolagsöverlåtelser och liknande. Brå:s bedömning är att vi saknar en överblick över samspelet mellan de associationsrättsliga regelverken, brottsligheten och kontrollen. Det är därför svårt att ha någon 2 Se Ju2008/5674/L1. bestämd uppfattning om vilka konsekvenserna blir av de enskilda förslagen i betänkandet. Till detta kommer förslagens relation till andra regelförändringar. Utredningens egen konsekvensanalys av förslagens effekt på det brottsförebyggande arbetet är knappast till någon hjälp. Mot bakgrund av aktiebolagens viktiga roll i ekonomin och följaktligen också för den ekonomiska brottsligheten vore det värdefullt att närmare undersöka denna kriminalitet i förhållande till reglering och kontroll med bäring på aktiebolagen. Något förenklat kan den brottslighet som är aktuell med aktiebolag delas in i två typer. För det första kan brottsligheten ske inom ramen för verksamheten, där brotten utgör ett större eller mindre inslag i verksamheten. För det andra kan aktiebolaget användas som ett regelrätt brottsverktyg. Enligt RN:s uppfattning ligger många av utredningens förslag i linje med regeringens intentioner att förenkla regelverket för svenska företag. Det är dock myndighetens uppfattning att det i det fortsatta lagstiftningsarbetet är angeläget att hålla isär de förslag som syftar till regelförenkling från de som är avsedda att medföra en liberalisering av aktiebolagsrätten (jfr sidan 227 i betänkandet). Som RN uppfattar utredningens förslag har utredningen i vissa delar strävat efter att åstadkomma en liberalisering av det aktiebolagsrättsliga regelverket snarare än en förenkling, bland annat genom att sådana regler som i första hand är skattemässigt betingade lyfts ut ur aktiebolagslagen. RN delar i och för sig utredningens syn på att det kan finnas skäl att renodla den aktiebolagsrättsliga lagstiftningen, men anser att vissa av förslagen kräver ytterligare överväganden och bearbetning innan de bör leda till lagstiftning. I det sammanhanget noterar RN också att utredningen lämnar vissa förslag som berör grundläggande aktiebolagsrättsliga principer och som innebär jämförelsevis stora ingrepp i lagstiftningens struktur, något som också bör bli föremål för särskilda överväganden. RN vill också framhålla att myndigheten delar utredningens uppfattning att bestämmelserna om tvångslikvidation vid kapitalbrist bör ses över i ett senare skede och bakgrund av de ändringar som kan bli aktuella i övriga berörda regelverk. Utredningen och dess förslag utgör en del i det arbete som regeringen har initierat för att åstadkomma förenklingar för framför allt mindre företag. Andra inslag i detta arbete är Utredningen om revisorer och revision som har föreslagit att revisionsplikten ska avskaffas för de mindre företagen (SOU 2008:32) och Utredningen om enklare redovisning som har föreslagit betydande förenklingar i regelverket kring de mindre företagens redovisning (SOU 2008:67). I det fortsatta lagstiftningsarbetet är det enligt RN:s mening angeläget att det sker en samordning av utredningarnas förslag och att det upprätthålls en helhetssyn i de pågående lagstiftningsprocesserna. De olika berörda regelverken samverkar och kompletterar varandra, och det är enligt RN:s mening viktigt att de förenklingar som föreslås av de enskilda utredningarna inte sammantaget leder att skyddet för lagstiftningens olika intressenter utarmas. Utredningens förslag är tänkta att omfatta samtliga privata aktiebolag. Delar av de enskilda förslagen synes dock vara avpassade i första hand för de mindre bolagen. Eftersom lagstiftningen enligt förslaget ska vara tillämplig på samtliga privata aktiebolag finns det dock enligt RN:s mening anledning att ytterligare överväga vilka konsekvenser förslagen kan få för de större privata bolagen. Enligt RN:s uppfattning kan förslag som syftar till regelförenkling vara effektiva endast om de är språkligt och strukturellt lättillgängliga för de företag som ska tillämpa dem. Det är RN:s uppfattning att utredningens förslag i delar inte uppfyller dessa krav. Istället är lagtexten i delar svårtillgänglig. Detta gäller särskilt de föreslagna bestämmelserna om förvärv av egna aktier och bestämmelserna rörande låneförbudet. är det naturligt att sådana omfattande justeringar av det aktiebolagsrättsliga systemet som utredningen har förslagit kan medföra att regelverket i delar blir komplicerat. Vid det kommande lagstiftningsarbetet kan det därför finnas skäl att göra en skillnad mellan å ena sidan bestämmelser som kan förväntas komma att tillämpas mer eller mindre regelbundet, som ett led i bolagens normala verksamhet, och å andra sidan sådana bestämmelser som enskilda bolag kan förväntas komma att tillämpa vid enstaka tillfällen och i speciella situationer. Till den första kategorin bör – i vart fall för de något större bolagen – hänföras de föreslagna bestämmelserna rörande om skyldigheten att föra aktiebok. Till den senare kategorin kan räknas exempelvis bestämmelserna om förvärv av egna aktier, som bör komma till användning i första hand i samband med generationsskiften och andra förfaranden som typiskt sett genomförs mer sällan, och som i stor utsträckning torde kräva att bolagen tar hjälp av externa experter. RN anser att det är särskilt angeläget att regler som kan hänföras till den första kategorin är lättillgängliga för företagen. Datainspektionen har granskat remissen huvudsakligen utifrån sin uppgift att verka för att människor skyddas mot att deras personliga integritet kränks genom behandling av personuppgifter och har inte några synpunkter att lämna. har en övergripande positiv syn på regelförenklingsarbete och har inte några synpunkter i sak på slutbetänkandet. har inga synpunkter att anföra med anledning av rubricerade betänkande. i län, i har ingen erinran mot förslaget. När det gäller de delar av betänkandet som kan negativt påverka möjligheterna till åtgärder mot och utfallet av kampen mot den grova organiserade brottsligheten är kritisk till förslagen. hänvisar här till vad som anförts i det särskilda yttrande som vice överåklagare har skrivit. tillstyrker de förslag på förenklingar för privata aktiebolag som utredningen föreslår. I detta sammanhang vill fakultetsnämnden särskilt poängtera att den kanske största svårigheten för ägare av mindre aktiebolag inte är att följa regelsystemet, utan att över huvud taget erhålla kunskap om vad regelsystemet omfattar och innehåller. Vikten av att erbjuder god information kan därför knappast underskattas. Ett område där utredning inte föreslår några förenklingar rör emissioner. Reglerna härom är mycket detaljerade och besvärliga att hantera, låt vara att de i princip inte behöver iakttas om det bara finns en aktieägare. Särskilt besvärliga är reglerna om en emission skall beslutas på en annan bolagsstämma än årsstämman. har inget färdigt förslag till förenklingar men anser att möjligheten bör närmare analyseras. vill inledningsvis anmärka att den av regeringen utsedde särskilde utredaren är adjungerade professorn i associationsrätt vid . Betänkandet omfattar fyra sakområden; förenklingar för små aktiebolag, övervägande om en ny företagsform med begränsat ansvar, vissa frågor om ersättningen till ledande befattningshavare i aktiemarknadsbolag och övervägande av en preskriptionsregel i lagen (1980:1102) om handelsbolag och enkla bolag. Betänkandet täcker således en stor del av den svenska associationsrätten, även om tyngdpunkten ligger på rättsreglerna för små aktiebolag. I betänkandets inledande avsnitt anges att [e]n målsättning vid förslagens utformning har varit att minska aktiebolagens administrativa börda så långt det är möjligt utan att andra viktiga intressen // eftersätts. En avvägning mellan dessa olika intressen har således varit nödvändig. vill inledningsvis påpeka att även om denna målsättning kan förefalla naturlig finns det en risk i att i utredningsarbete, eller för den delen utarbetande av direktiv till utredningar, beakta ett alltför vitt intressepanorama. Enligt fakultetsnämndens mening lämpar sig aktiebolagslagen ofta mindre väl för skydd för olika aktiebolagsfrämmande intressen – det sker ofta väl så bra i annan lagstiftning. Principiella synpunkter på förenklingsarbetet beträffande aktiebolag som fakultetsnämnden finner anledning att kommentera framförs också i de till betänkandet bifogade särskilda yttrandena, bland annat heter det: Dagens aktiebolag har en kvalitetsstämpel som fyller en viktig funktion i samhället. Ett aktiebolag ska bl.a. ha ett aktiekapital som inte bara är symboliskt och en revisor. Bolagets medel får inte lånas ut till aktieägare eller företrädare för bolaget. Bolaget ska ha styrelse som ska kunna ställas till ansvar för bolagets verksamhet. Allt detta bidrar till att aktiebolaget intar en särställning bland de svenska företagsformerna. Genomförs alla de förenklingar beträffande aktiebolaget som föreslagits kommer förutsättningarna för det ekonomiska umgänget i samhället att förändras. De ekonomiskt starka aktörerna på marknaden kommer att minimera sitt risktagande. Det kommer att bli svårare för aktiebolag och särskilt nystartade sådana att överhuvudtaget få kredit och eventuella krediter kommer att bli dyrare. Krav på personlig borgen eller motsvarande kommer att bli regel. Till bilden hör vidare att de nystartade aktiebolagen sannolikt kommer att ställas inför kravet på korta betalningsfrister av sina leverantörer. Mot den bakgrunden är det sannolikt att bl.a. marknaden för svart utlåningsverksamhet kommer att öka och att den grova organiserade brottsligheten därmed får en utökad spelplan. Regeringens satsning på åtgärder mot denna särskilt samhällsskadliga brottslighet riskerar därmed att bli mindre verkningsfulla. vill här erinra om att de föreslagna förändringarna ingalunda är nyheter sett ur ett internationellt perspektiv. Många av förslagen är till exempel verklighet i främst men också andra länder, utan att det synes som om det inneburit grasserande ekonomisk brottslighet. Tvärtom vill fakultetsnämnden betona att det vid avvägningar mellan olika regler finns anledning att värdera kostnaderna för följsamhet mot reglerna för aktörer som inte avser utnyttja dem för illasinnade avsikter mot effektiviteten hos det skydd för olika intressen som reglerna innebär. gör också det allmänna konstaterandet – vilket inte är att betrakta som en kritik mot betänkandet – att det inte är regelmängden i sig som är avgörande för om associationsrättslig lagstiftning upplevs som ineffektiv, utan snarare regleringens innehåll. Som det danska exemplet med två aktiebolagsrättsliga lagar visar, kan ambition att förenkla genom att rätt och slätt ta bort regler ibland leda till motsatt effekt. instämmer i förslagen i betänkandet avseende förenklingar för små aktiebolag. har inget att invända mot förslagen i betänkandet. Från konkurrenssynpunkt ser positivt på förslag som utmynnar i enklare regler inom aktiebolagsrätten. Särskilt gynnsamt för konkurrensen är underlättande av etablering på och utträde från marknaden, vilket flera av förslagen syftar till. Tillnärmning av olika nationella regler är också fördelaktigt ur konkurrenssynpunkt. instämmer i de påpekanden som både utredaren och experter har gjort i utredningen respektive särskilda yttranden om att regelförenkling som gynnar seriösa bolag oundvikligen även kan gynna oseriösa aktörer. Detta kan i längden skada konkurrensen. Det är av stor vikt att oseriös verksamhet motverkas som regelförenklingen för bolag fortskrider. Det är mycket viktigt att använda flera vägar för förenklingar för företagen. vill medverka i arbetet för effektiva och tydliga regler. Det går att göra ännu större förenklingar även inom aktiebolagslagen, aktiebolagsförordningen och andra författningar. anser att det inte nu behöver införas någon ny uppdelning i underkategorier av de privata aktiebolagen. menar att det utredningen tar upp, och även annat, i vissa delar hade vunnit på en ännu mera genomgripande analys. I några fall hade säkert då också mera radikala förenklingar kunnat föreslås. Exempel på hur ett bredare utredningsuppdrag och en mera utvecklad analys hade kunnat leda till mera genomgripande förenklingar är följande. Om man lyckades införa en tydligare struktur för de grundläggande reglerna om företag över huvud taget och inte minst för registrering av dem och nödvändiga dokument osv. skulle mycket vara vunnet. Utredningen har haft i uppdrag att se över aktiebolagsförordningen. Förslagen i den delen är få. Ett större perspektiv behövs. Den modernisering som gjordes i och med aktiebolagslag har varit uppskattad, inte minst i frågan om struktur och språk då det gäller lagtexten. Men det går att nå längre. Inom handelsregisterområdet finns tre grundläggande författningar i behov av renovering, lagen om handelsbolag och enkla bolag, handelsregisterlagen och handelsregisterförordningen, dessutom finns viktig reglering i den åldersstigna prokuralagen, vidare förekommer myndighetsföreskrifter i () osv.