sou · GXB383d2 · 2010-01-01 00:00:00 — SOU 2009:83 PM 3 Miljömålssystemets struktur samt måluppfyllelse Miljökvalitetsmål med mindre bra preciseringar Bedömning av preciseringens användbarhet Preciseringarna är diffusa och ger stor tolkningsmån. Preciseringarna anger vilka delområden som ska bedömas (exem- pelvis stråldosen från verksamheter, UV-strålning och EMF). anger inte någon nivå utan är formulerade som så långt det är rimligt möjligt eller så långt som möjligt. uppfyllelsen görs därför i praktiken med en allmän kunskap om riskbild, stråldoser och vad som görs och har gjorts det senaste Preciseringarna är svåra att mäta, särskilt biologisk mångfald och Preciseringarna behöver ses över. Hav i balans samt Preciseringarna är svåra att följa upp, bl.a. på grund av svårigheten att mäta biologisk mångfald och kulturmiljövärden. Preciseringarna är svåra att följa upp och utvärdera mot. Preciseringarna anses inte vara särskilt tydliga. formulerade som mål för den lokala eller regionala politiska proces- sen än som mål som i bokstavlig mening ska uppnås. Ett rikt växt- och Målet kan utvärderas utan preciseringar. Källa: Miljömålsansvarig myndighet Regeringens intention när miljömålssystemet utvecklades var att förutsättningarna för att miljökvalitetsmålen ska kunna nås ska vara på plats inom en generation. Detta uttrycks i formule- ringen att ekosystemen ska vara på väg att återhämta sig som anges i generationsmålets första strecksats (se avsnitt 5.1) När i samband med miljöpolitiska beslut fastställde målstruktu- ren beslutade den även att inom en generation ska det miljötill- stånd, den miljökvalitet, som miljökvalitetsmålen anger vara upp- nådda. Detta uttrycks i prop. 2000/01:130 genom den föreslagna målstrukturen som berör miljökvalitetsmålen . Miljökvalitets- målen – som definierar det tillstånd för den svenska miljön som miljöarbetet skall sikta mot ... Detta är också den tolkning som använder när rådet bedömer om målen kan nås. I den senaste fördjupade utvärderingen för rådet följande resone- PM 3 Miljömålssystemets struktur samt måluppfyllelse mang om huruvida det är miljökvaliteten i målen eller förutsätt- ningarna för att nå målen som ska nås inom en generation: För många mål innebär det att målet inte är möjligt att nå till 2020. För vissa mål kan möjligen förutsättningarna för att nå den kvalitet som målet anger skapas till 2020 men alltså inte själva kvaliteten. Orsaken till detta kan vara att miljön inte hinner återhämta sig trots att åtgärder har genomförts eller att de insatser som görs i inte är tillräck- liga för att miljökvaliteten ska kunna nås. Många av målen är ju bero- ende av att åtgärder vidtas internationellt för att de ska kunna nås. Att miljökvalitetsmålen uttrycker en hög ambition är dock viktigt för att miljömålsarbetet ska vara kraftfullt. Utredningen har bett de målansvariga myndigheterna att för respektive miljökvalitetsmål bedöma när miljökvaliteten skulle kunna nås om hänsyn tas till naturens återhämtningstid. Svar öns- kades också på hur bedömningarna av måluppfyllelse skulle föränd- ras om bedömningsgrunden ändrades till förutsättningarna för att nå målets miljökvalitet ska vara uppnådda inom en generation i enighet med ovan förda diskussion. Med förut- sättningar för att nå målen menar utredningen att bedömningen bör bygga på en värdering av hur genomförda insatser inom miljö- politiken i dess helhet påverkar miljökvalitetsmålen dvs. tillräckliga åtgärder, nationellt och internationellt, är beslutade och förväntas vara genomförda, . I de följande presenteras myndig- heternas bedömningar. Begränsad klimatpåverkan och de klimatpolitiska målen med handlingsplaner har som inriktning att ska ha en hållbar och resurseffektiv energiförsörjning utan nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären9. Målen och handlingsplanerna presente- ras i klimatpropositionen En sammanhållen energi- och klimat- politik. Det kan finnas skäl att överväga att ändra miljökvalitets- målets formulering för att tydliggöra målets stora internationella kopplingar. En ändrad bedömningsgrund till förutsättningar för att målet ska nås skulle troligen inte ändra bedömningen. det blir fortfarande mycket svårt att nå. luft kan med nuvarande bedömningsgrund och formule- ring nås om de åtgärder som föreslagits i utvär- deringarna beslutas och genomförs. För luftkvaliteten är återhämt- ningstiden inte så lång som för andra mål. Det tar trots det innan effekterna av åtgärderna kan ses. 2008/09:162. PM 3 Miljömålssystemets struktur samt måluppfyllelse grunden till förutsättningarna skulle bedömningen ändå inte leda till att målet skulle kunna nås. Att miljökvalitetsmålet bedöms som mycket svårt att nå anses bero på att det inte är realistiskt att tro att tillräckligt åtgärdsarbete hinner ske till dess. Bara naturlig försurning kan troligen nås inom några årtionden. Måluppfyllelsen är i hög grad beroende av hur mycket utsläppen minskar i andra länder och från sjöfarten. Målets bedömning är redan baserat på att förutsättningarna ska uppnås. En ändrad bedömningsgrund skulle därför inte ändra bedömningen. Giftfri miljö är med sin nuvarande formulering inte möjligt att uppnå. Det är svårt att bedöma när målet skulle kunna nås. Det beror till stora delar på kunskapsbrist om tillståndet i miljön. Att minska kunskapsbristen är en viktig förutsättning för att nå Giftfri miljö. Utredningens föreslår att målet får en ny formulering. (se avsnitt 6.1). Skyddande ozonskikt bedöms med nuvarande formulering av miljökvalitetsmålet kunna nås . Det beror på att dess formulering redan avser förutsättningar för att nå målet, dvs. inte att ozonskiktet är helt igen. Om tillståndet hos ozonskiktet (miljö- kvaliteten) skulle anges i målet är det inte säkert att målet skulle nås . Säker strålmiljö bedöms troligtvis kunna nås förutsatt att nya och fortsatta insatser beslutas och genomförs. Bedöm- ningen är dock osäker eftersom det pågår utvecklingsarbete för att bedöma effekterna på naturmiljön av strålning samt för att få till stånd ett system för slutförvar av radioaktivt avfall. Om dessa system finns framme skulle målet kunna sägas vara uppfyllt då. Dessa system för bedömning av naturmiljön och omhänder- tagande av avfallet förväntas utgöra just förutsättningar för att målet ska kunna nås. Ingen övergödning bedöms kunna nås om 30–. Bedöm- ningen är beroende av vilka ämnen och vilka vattenförekomster som avses (kväve- och fosforföreningar, sjöar, kust, hav, mark). Om bedömningsgrunden ändras till förutsättningar skulle målet kunna nås förutsatt att tillräckliga åtgärder beslutas och vidtas. Levande sjöar och vattendrag är möjligt att nå mellan . Målets kvalitet är dock svår att på ett objektivt sätt mäta eftersom den bygger på uttolkning av t.ex. gynnsam bevarandestatus för arter och miljöer. Målet bedöms som möjligt att nå men det krävs ytterligare åtgärder. PM 3 Miljömålssystemets struktur samt måluppfyllelse ningsgrunden ändras till förutsättningar skulle målet bli lättare att nå. Grundvatten av god kvalitet bedöms inte kunna uppfylla kraven på god status , dvs. målet bedöms inte kunna uppnås. En säker dricksvattenförsörjning innebär att det finns en beredskaps- plan grundad på risk- och sårbarhetsanalyser, liksom att även potentiella dricksvattenförekomster har ett skydd så att god kvali- tet säkerställs. Det behöver även vara fastställt att inte grundvatt- nets mängd eller kvalitet är orsak till att ytvatten inte har god ekologisk status. När dessa kriterier är uppfyllda kan målet anses vara uppfyllt. En förändrad bedömningsgrund till förutsättningar skulle därför ändra bedömningen av möjligheten att nå målet på ett radikalt sätt, dvs. det skulle kunna bli möjligt att nå. Det är svårt att bedöma när Hav i balans samt levande kust och skärgård skulle kunna nås eftersom målet är svårt att uttolka och svårt att mäta. Möjligen skulle en förändrad bedömning till förut- sättningar ge en mer positiv bedömning. Myllrande våtmarker skulle kunna nås , förutsatt att ytterligare åtgärder beslutas och genomförs. Ändras bedömnings- grunden till förutsättningar skulle målet bli möjligt att nå. Levande skogar anses med nuvarande formulering komma att ta att nå, åtminstone 50–under förutsättning att ambi- tionsnivån i åtgärdsarbetet hålls på en hög nivå. I den fördjupade utvärderingen anges de åtgärder som behövs för att förutsätt- ningarna att nå målet ska finnas kvar. Dessa åtgärder är möjliga att genomföra, men kräver en mycket hög ambitionsnivå. Ett rikt odlingslandskap bedöms kunna nås om ytter- ligare åtgärder beslutas och genomförs. De senaste årens utveckling inom jordbruket skulle dock kunna påverka den bedömningen. Men det är ännu för tidigt att uppskatta vilken långsiktig effekt denna utveckling har på möjligheten att nå målet. Om bedöm- ningsgrunden ändras till förutsättningar för att nå målet kommer bedömningen troligen att bli mer positiv, eftersom nuvarande be- dömning bygger på att naturens återhämtning tar mycket . Storslagen fjällmiljö anses svårt att bedöma eftersom målet är svårt att tolka och därmed svårt att följa upp. Eftersom målet är vagt formulerat och redan med nuvarande formulering svårt att bedöma medför en ändrad bedömningsgrund till förutsättningar inte någon förändring i bedömningen. PM 3 Miljömålssystemets struktur samt måluppfyllelse God bebyggd miljö skulle kunna nås . Om bedömningen ändras till förutsättningarna för att nå målet skulle målet fortfarande var svårt att nå. Det är svårt att bedöma när Ett rikt växt- och djurliv kan nås. Målet är väl förankrat i internationellt konventionsarbete inom FN och beskriver en kvalitet som är önskvärd – och möjlig – att uppnå. Att målet inte nås anses bero mer på möjligheten att komma fram till politiska överenskommelser på internationell nivå än på lång- samma naturliga processer. En förändrad bedömningsgrund till att förutsättningarna ska vara uppnådda skulle göra bedömningen mer subjektiv och osäker. Även om Ett rikt växt- och djurliv är bland de mer vagt formulerade målen och därmed svårt att utvärdera kan man vara ganska säker på slutsatsen som säger att vi ännu inte har nått den miljökvalitet som målet beskriver. Miljökvalitetsmålen visar både områden som utgör hot, t.ex. miljö- gifter, och områden som behöver skyddas, som fjällmiljön. Något förenklat kan sägas att det finns sju mål som handlar om att begränsa olika utsläpp och föroreningar och sju mål som anger önskad miljökvalitet för olika naturtyper. Därutöver finns ett tvär- gående mål om biologisk mångfald samt ett mål om den bebyggda miljön. Möjligheten att nå målen för naturtyper är – förutom att mark- och vattenanvändningen ska vara hållbar – egentligen till stor del beroende av att målen för utsläpp nås. I den bedömning om mål- uppfyllelse som de målansvariga myndigheterna och Miljömåls- rådet gör separeras bedömningarna mellan målen som utgör hot dvs. utsläpp, från dem som behandlar mark- och vattenanvänd- ningen, inklusive det som ska skyddas. Ett exempel är Levande sjöar och vattendrag, som påverkas av övergödning, försurning och kemikalier. Dessa aspekter ingår inte i miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag – och därmed inte i den nuvarande bedöm- ningen av möjligheterna att nå detta mål. Dessa aspekter bedöms i stället inom Ingen övergödning, Bara naturlig försurning och Gift- fri miljö. Bedömningen är på så sätt att Levande sjöar och vattendrag är möjligt att nå med ytterligare åtgärder, trots att det fortfarande kan finnas problem med övergödning, försurning och gifter i sjöar och vattendrag. PM 3 Miljömålssystemets struktur samt måluppfyllelse SOU 2009:83 Bedömning av Levande sjöar och vattendrag de Facto 2009 Levande sjöar och vattendrag Mål som påverkar måluppfyllelsen Jord- och skogsbrukets hänsyn till vattenmiljöer Arbetet med att bevara kultur- och naturmiljöer går för sakta. ekologisk restaurering har förbättrats. sörjningsplaner för ytvattentäkter saknas ofta. För information om smilisar och trendpil, se rapporter. Tabellen är en förenkling eftersom målet även påverkar skogsbruket och jordbruket. En liknande komplikation i bedömningen av måluppfyllelse tillför- des systemet när miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv beslutades . Målstrukturen är ursprungligen konstruerad så att frågan om biologisk mångfald ska omhändertas inom respektive naturtyp. Ett rikt växt- och djurliv spänner över alla naturtyper och blir därmed beroende av att målen för de andra naturtyperna nås. Sammantaget bidrar denna komplexitet till att bedömningen av måluppfyllelsen för naturtyper inte till fullo speglar alla de aspekter som har betydelse för miljökvaliteten i naturtypen. Det sätt som måluppfyllelse bedöms på, kan behöva ses över så att systemet sänder rättvisande signaler. 6.4Övervägande – bedömningsgrund för måluppfyllelse Utredningen konstaterar, med utgångspunkt i det material som ansvariga myndigheter har redovisat, att det för flertalet mål är svårt att avgöra när miljökvalitetsmålen kan komma att vara upp- nådda. Osäkerheter i bedömningsunderlaget och förändringar på grund av t.ex. ny forskning är några av orsakerna till denna svårig- het. Det gäller framför allt de mål som berör naturtyperna som är svåra att bedöma pga. att målformuleringarna och preciseringarna är vagt formulerade. Som framgått av avsnitt 6.3 görs bedömningen av måluppfyllelse även med något olika utgångspunkter. En del mål bedöms med utgångspunkt i att det är miljökvaliteten som ska vara uppnådd inom en generation medan bedömningen för andra mål utgår från PM 3 Miljömålssystemets struktur samt måluppfyllelse att det är förutsättningarna som ska vara uppnådda. Bara naturlig försurning, Skyddande ozonskikt, och Säker strålmiljö bedöms enligt målansvariga myndigheter med utgångspunkt i att förutsätt- ningar för att nå målen ska nås inom en generation snarare än i miljökvaliteten. Något exakt målår då miljökvaliteten för alla miljökvalitetsmål ska vara uppnådd kan vara svårt att fastställa, eftersom forskningen och kunskapsunderlaget ständigt utvecklas och det internationella beroendet är stort för många mål. resonemang, dvs. att om bedömningsgrunden för måluppfyllelse i generations- perspektivet skulle kunna ändras från den miljökvalitet som miljö- kvalitetsmålen uttrycker ska vara uppnådd inom en generation till förutsättningarna för att nå denna kvalitet ska vara uppnådda inom en generation skulle enligt en preliminär bedömning från de miljö- målsansvariga myndigheterna ge ett något mer positivt utfall för möjligheterna att nå vissa av miljökvalitetsmålen, särskilt Ingen övergödning, Grundvatten av god kvalitet, Ett rikt odlingsland- skap, Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Myllrande våtmarker samt eventuellt Levande skogar och God bebyggd miljö. Miljökvalitetsmålen blir fortfarande mycket ambitiösa, men inte omöjliga att nå. Det förutsätts dock att föreslagna åtgärder beslutas och genomförs. Utredningen föreslår därför att bedömningsgrunden för mål- uppfyllelse i generationsperspektivet ändras från den miljökvalitet som miljökvalitetsmålen uttrycker ska vara uppnådd inom en generation den miljökvalitet som målen uttrycker eller förutsättningarna för att nå denna kvalitet ska vara uppnådda inom en generation, dvs. Det innebär en mycket hög ambitionsnivå när det gäller att nå målen. Förslaget innebär att man går tillbaka till den utgångspunkt för miljömålsarbetet som formulerades i prop. 1997/98:145 och regeringens ursprungliga intention för generationsperspektivet dvs. att ekosystemen ska vara på väg att återhämta sig . Miljökvalitetsmålen är även fortsättningsvis kvalitetsmål som uttrycker den kvalitet i miljön som miljöarbetet långsiktigt ska leda till. När det gäller vad som slutligen ska uppnås anser utredningen att miljökvalitetsmålen bör uttrycka den miljökvalitet som miljö- arbetet ska leda till och att tillståndet i miljön bör följas och bedö- PM 3 Miljömålssystemets struktur samt måluppfyllelse mas mot målformuleringarna och målens preciseringar. Bedöm- ningen av om förutsättningarna för att nå målen är uppnådda bör avspegla miljöpolitiken och bygga på en värdering av hur genomförda insatser inom miljöpolitiken i dess helhet påverkar miljökvalitetsmålen. Stora delar av den svenska lagstiftningen inom miljöpolitiken utformas genom samarbetet i EU. Vissa av målen är beroende av globalt miljösamarbete. Det gäller t.ex. klimatfrågan som, samordnas inom FN. Resultatet av sådant samarbete bör såle- des ingå i bedömningen, liksom hur internationella överenskom- melser följs. Miljökvalitetsmål bör bedömas som möjligt att uppnå om analy- sen visar antingen att den miljökvalitet som målet uttrycker kan nås eller att tillräckliga åtgärder, nationellt och internationellt, är beslutade och förväntas vara genomförda . Det är väsentligt att bedömningen av möjligheterna att nå miljökvalitetsmålen ger en rättvisande signal. Bedömningarna av måluppfyllelse bör således visa hur miljötillståndet i sin helhet utvecklas för de olika miljökvalitetsmålen. Konsekvenserna i naturmiljön om utsläppsmålen inte nås bör därför framgå i de kvalitativa bedömningarna. Detta är särskilt angeläget vad gäller klimatpåverkan, som kan få stor betydelse för utvecklingen för de flesta naturtyperna. 7.1Delmålens framväxt och funktion Delmålen bygger i huvudsak på de mål som fanns framtagna redan när miljömålssystemet utvecklades. Efter beslut 1999 tillsattes en parlamentarisk beredning – (2000:52) – med uppdrag att utarbeta delmål till miljökvalitetsmålen. Delmålen har därefter reviderats endast i begränsad utsträckning, första gången genom riksdagsbeslut 200511. Några delmål har även tillkommit och reviderats i samband med andra propositioner och riksdagsbeslut än dem som uttryckligen gällt miljömålen, t.ex. delmålet om energieffektivisering under God 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2000/01:36. 2004/05:150, bet. 2005/06:MJU3, rskr. 2005/06:48. PM 3 Miljömålssystemets struktur samt måluppfyllelse Många av de nu gällande delmålen har målår 2010. I den fördjupade utvärderingen har delmålen reviderats och skärpts. Några nya har också föreslagits. Dessa nya och reviderade delmål ska nås –2020. I miljömålssystemet finns för när- varande 72 delmål. Med de delmål som är föreslagna i den fördju- pade utvärderingen skulle antalet bli 70. Till flera av dessa delmål finns också preciseringar. Delmålen som är föreslagna i samband med den fördjupade utvärderingen är liksom miljökvalitetsmålen till stor del formulerade som kvalitetsmål. De nya och reviderade delmålen bygger på ny kunskap och behov av nya delmål. har inte prioriterat bland de framförda delmåls- förslagen. Enligt och miljömålsmyndigheternas tolkning var uppdraget från regeringen att underlag till den fördjupade utvärderingen ge förslag på delmål och åtgärder som leder till att miljökvalitetsmålen nås. Prioriteringar på grund av ekonomiska eller andra begränsningar fick, menade rådet, bli före- mål för bedömning i den fortsatta processen, dvs. genom bered- ningen inom . Delmålens funktion är delvis oklar. De flesta delmål anger steg på vägen till att uppnå miljökvalitetsmålet och är av karaktären etappmål. Det finns även ca 20 delmål som är av samma karaktär som miljökvalitetsmålens preciseringar. Delmålens olika karaktär och målgrupper gör att det inte går att generellt säga vem delmålen är till för och hur de kan användas, eftersom de har olika syften. Regeringen har i ett antal miljömålspropositioner beskrivit förhål- landet mellan miljökvalitetsmålen och delmålen så att Miljökvalitetsmålen skall definiera det tillstånd för den svenska miljön som miljöarbetet skall sikta mot, medan delmålen skall ange inriktning och tidsperspektiv i det fortsatta konkreta miljöarbetet. Delmålen ska enligt regeringens kriterier för delmål tjäna som underlag för regionalt och lokalt miljö- och målarbete och ingå i en heltäckande struktur. Vad som menas med att ingå i en heltäck- ande struktur är svårt att uttolka. har tolkat regeringens intentioner som att delmålen ska konkretisera och lyfta vilka delar av miljökvalitetsmålen som ska prioriteras under den kommande 5–10-årsperioden13. Man kan ifrågasätta om de nuvarande delmålen är utformade så att de effektivt leder till slutmålen. I den fördjupade utvärderingen 2005/06:365. 13Miljömålsrådet, 2008. PM 3 Miljömålssystemets struktur samt måluppfyllelse diskuterar om de delmål som tas fram och de åtgär- der som föreslås ska vara de som behövs för att nå miljökvalitets- målet eller de som bedöms vara realistiska att genomföra. De åtgär- der som föreslås i den fördjupade utvärderingen är oftast knutna till olika delmål. Det innebär att delmålen faktiskt behöver ange en nivå som bidrar till att miljökvalitetsmålet kan nås. Problemet är att miljökvalitetsmålen är så ambitiösa att det i flera fall är svårt att sätta delmål som är realistiska och möjliga att nå och som leder till att miljökvalitetsmålet nås . Därför uppkommer i flera fall en situation där föreslagna delmål och åtgärder inte leder fram till att den kvalitet som beskrivs i miljökvalitetsmålet uppnås. Det uppstår ett gap.14 Miljökvalitetsmålen innehåller dessutom många fler aspekter än vad ett begränsat antal delmål kan uttrycka. Att uppnå delmålen räcker alltså inte för att nå miljökvalitetsmålet. Därför kan vissa miljökvalitetsmål bedömas som mycket svåra att nå (röd smilis) även om de tillhörande delmålen bedöms som möjliga att nå (gröna smilisar). Detta exemplifieras av bedömningen av Bara naturlig för- surning. Dess fyra delmål är samtliga möjliga att nå – och trots det är det mycket svårt att nå miljökvalitetsmålet. För att täcka alla aspekter av ett miljökvalitetsmål skulle många fler delmål behövas i systemet. Tabell 5 Gällande bedömning av Bara naturlig försurning Försurning av sjöar och vattendrag Delmålen är kopplade till enskilda miljökvalitetsmål och inte målövergripande. De åtgärder som har föreslagits i samband med den fördjupade utvärderingen för att nå miljökvalitetsmålen var alltså inriktade på att nå delmålen. Det har medfört att vissa målövergripande frågor inte identifierats och att de mest effektiva åtgärderna, som bidrar till att nå flera miljökvalitetsmål, inte utvecklats. Det finns anledning att se över vilket syfte delmålen i miljömålssystemet bör ha. Mål bör ange vad man ska styra mot och inriktas på utfallet i samhället eller i miljön (se vidare PM 2). 14 , 2008. PM 3 Miljömålssystemets struktur samt måluppfyllelse Det är önskvärt med en större flexibilitet i systemet så att mål kan revideras efter hand vid behov. Genom att delmålen är bundna genom beslut i har det i praktiken blivit svårt att efter hand föra in nya delmål i systemet eller att ta bort sådana delmål som är uppnådda eller av andra skäl inte är relevanta, eftersom sådana beslut tas av . Det framgår bland annat av det resonemang som för i sin senaste utvärdering: förslag till delmål har så långt som möjligt målår 2015 och 2020. För några delmål är ett annat målår motiverat. För att pro- cessen med miljömålsarbetet ska flyta så smidigt som möjligt bör del- målen sträcka sig . Anledningen är att nästa fördjupade utvärdering med förslag till nya delmål och åtgärder planeras till 2012. Det innebär riksdagsbeslut /2014. Målår för perioden –2013 framstår då som överspelade. Regeringen ansåg i den första miljömålspropositionen att det borde ankomma på regeringen att med utgångspunkt i miljökvalitets- målen genom delmål ange inriktningen för hur arbetet ska bedrivas för att det ska säkerställas att åtgärder vidtas i syfte att nå målen. Delmålen skulle vara utgångspunkter för att i ett nästa steg preci- sera mål och strategier inom olika samhällssektorer och på skilda nivåer. Regeringen ansåg att: Genom att inte behöver ta ställning till delmålen som sådana kan riksdagsarbetet inriktas på den övergripande frågan om vilken miljökvalitet som miljöarbetet skall syfta till och på att uppföljningen av att arbetet leder till de resultat som eftersträvas. 1997/98:145 s.