sou · GXB358d4 · 2010-01-01 00:00:00 — Det följer av 8 kap. 11 § LSK, som aldrig har ändrats (prop. 2001/02:25, s. 184). Bestämmelser om vad en kontrolluppgift om ränteutgifter ska innehålla finns i 8 kap. 10 § LSK (prop. 2001/02:25, s. 183). I första stycket sägs vad en kontrolluppgift om ränteutgifter ska innehålla, nämligen mottagen ränta. I 24 kap. 4 § anges vilka uppgifter som ska finnas i alla kontrolluppgifter, som t.ex. nödvändiga identifikationsuppgifter för den uppgiftsskyldige och den som uppgiften lämnas för. Förskottsräntor får dras av det beskattningsår då de betalas, men bara till den del de avser tid intill utgången av januari månad året efter beskattningsåret. Detta följer av 41 kap. 9 § andra stycket IL och i andra stycket föreskrivs därför att kontrolluppgift bara ska lämnas om den del av en förskottsränta som avser tiden till och med året efter beskattningsåret. Återstoden av betald förskottsränta får dras av senare år. Termen taxeringsår förs inte över till skatteförfarandelagen och den ersätts därför här med ordalydelsen året efter beskattningsåret. När två eller flera personer är betalningsansvariga för en skuld I första stycket sägs hur kontrolluppgift ska lämnas om det är två eller flera personer som är betalningsansvariga för en skuld. I andra stycket anges för vem kontrolluppgift ska lämnas när en skuld är gemensam för fler än fem personer. Paragrafen ersätter 8 kap. 12 § LSK (prop. 2001/02:25, s. 182). 19 kap. Kontrolluppgift om avkastning på delägarrätter Förmögenhetsskatten avskaffades (prop. 2007/08:26). Som en följd av avskaffandet slopades skyldigheten att lämna kontrolluppgifter om innehav av delägarrätter (prop. 2008/09:44). I fortsättningen ska alltså kontrolluppgift lämnas enbart om avkastning på delägarrätter. Det här kapitlet ersätter 9 kap. LSK. Bestämmelserna i 9 kap. 1 och 4–6 §§ fick sina nuvarande lydelser i samband med att skyldigheten att lämna kontrolluppgifter om innehav av delägar- rätter slopades. I samma lagstiftningsärende upphävdes 9 kap. 3 § LSK (prop. 2008/09:44 s. 16–18 och 25). ändringar i de paragrafer som ersätts redovisas i respektive författningskommentar. Skyldighet att lämna kontrolluppgift Paragrafen ersätter 8 kap. 1 § LSK (prop. 2001/02:25, s. 180 och 181). I paragrafen regleras skyldigheten att lämna kontrolluppgift om utdelning, ränta och annan avkastning på delägarrätter. Termen delägarrätt har samma betydelse och tillämpningsområde som i inkomstskattelagen (3 kap. 2 §). En definition av termen delägar- rätt finns i 48 kap. 2 § IL. Andra stycket tillkom 2005 (prop. 2004/05:113, s. 41, 42 och 59). Bakgrunden till ändringen var ett avgörande i praxis där Regerings- rätten ansåg att viss avkastning av s.k. aktieindexobligationer varken var ränta eller kapitalvinst utan sådan annan inkomst på grund av innehav av tillgång som avses i 42 kap. 1 § IL (RÅ 2003 ref. 48). Ändringen gjordes alltså för att även sådan avkastning skulle omfattas av kontrolluppgiftsskyldigheten. Att enligt rådets direktiv /48/EG av om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar åtagit sig att utbyta information om annan inkomst på grund av innehav av tillgång låg också bakom ändringen. För vem och av vem ska kontrolluppgift lämnas? I paragrafen, som ersätter 9 kap. 2 § LSK, regleras för vem kontrolluppgift om utdelning, ränta eller annan avkastning ska lämnas. Uttrycket annan avkastning lades till 2005 (prop. 2004/05:113). Den ändringen behandlas i kommentaren till 1 §. Några andra ändringar har inte gjorts efter det att LSK trädde i kraft (prop. 2001/02:25, s. 184). I paragrafen sägs vem som ska lämna kontrolluppgift. Bestäm- melsen ersätter 9 kap. 4 § LSK (prop. 2001/02:25 s. 185). Uttrycket annan avkastning lades till 2005 (prop. 2004/05:113). Den ändringen behandlas i kommentaren till 1 §. Undantag från skyldigheten att lämna kontrolluppgift Paragrafen ersätter 9 kap. 5 § LSK (prop. 2001/02:25, s. 185). Pensionssparkonto definieras i 58 kap. 21 § IL. Av 42 kap. 4 § IL följer att utdelning, kapitalvinst och annan avkastning på tillgångar på sådant konto inte ska tas upp och att utgifter och kapital- förluster som avser tillgångarna inte får dras av. Värdet av de till- gångar som finns på kontot vid årets ingång utgör i stället underlag för skatt enligt (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel. Skattskyldig är kontoinnehavaren men pensionssparinstitutet redovisar och betalar avkastningsskatten för den skattskyldiges räkning. Nuvarande bestämmelser om vad en kontrolluppgift om avkastning på delägarrätter ska innehålla finns i 9 kap. 6 § LSK (prop. 2001/02:25, s. 185 och 186). I förhållande till dagens lydelse görs ett litet förtydligande. Eftersom kontrolluppgift numer inte bara ska lämnas om ränta och utdelningen utan även om annan avkastning än kapitalvinst bör det framgå att uppgift ska lämnas om utbetald eller tillgodoräknad sådan annan avkastning. I 24 kap. 4 § anges vilka uppgifter som ska finnas i alla kontrolluppgifter, som t.ex. nödvändiga identifikationsuppgifter för den uppgiftsskyldige och den som uppgiften lämnas för. När fler än fem personer innehar en depå eller ett konto I paragrafen regleras för vem kontrolluppgift ska lämnas när fler än fem innehar en depå eller ett konto. Om någon ensam förfogar över en sådan depå eller ett sådant konto är det tillräckligt att kontrolluppgift lämnas för den personen. Paragrafen ersätter 9 kap. 7 § LSK, som behållit sin ursprungliga lydelse (prop. 2001/02:25, s. 186). 20 kap. Kontrolluppgift om avyttring av andelar i investeringsfonder Skyldighet att lämna kontrolluppgift I förevarande paragraf sägs att kontrolluppgift ska lämnas om avyttring av andelar i en investeringsfond eller i ett sådant fond- företag som driver verksamhet här i landet enligt 1 kap. 7 eller 9 § lagen (2004:46) om investeringsfonder. Paragrafen ersätter 10 kap. 1 § LSK (prop. 2001/02:25, s. 186 och 187). I samband med att lagen om investeringsfonder ersatte lagen (1990:1114) om värde- pappersfonder gjordes en konsekvensändring i 10 kap. 1 § LSK (prop. 2002/03:150, s. 332), som i övrigt behållit sin ursprungliga lydelse. avses ett utländskt företag som efter anmälan till eller tillstånd av får marknadsföra och sälja andelar i företaget här i landet. För fondföretag inom EES räcker det med anmälan medan fondföretag som är hemmahörande utanför EES måste ha tillstånd. Fondföretag definieras i 1 kap. 1 § 9 lagen om investeringsfonder. För vem och av vem ska kontrolluppgift lämnas ? Enligt paragrafen ska kontrolluppgifter, liksom , lämnas för fysiska personer och dödsbon. följer det av 10 kap. 2 § LSK (prop. 2001/02:25, s. 187). Den paragrafen har aldrig ändrats. Paragrafen reglerar skyldigheten att lämna kontrolluppgift om avyttring av andel i investeringsfond genom inlösen och ersätter 10 kap. 3 § LSK (prop. 2001/02:25, s. 187). I samband med att lagen om investeringsfonder ersatte lagen om värdepappersfonder gjordes vissa konsekvensändringar i 10 kap. 3 § LSK med anledning av den nya terminologi som används i lagen om investeringsfonder (prop. 2002/03:150, s. 332). gjordes en följdändring i 10 kap. 3 § första stycket 1 LSK. Ändringen föranleddes av ändringar i lagen om investeringsfonder (prop. 2007/08:57, s. 88). Avyttring genom inlösen innebär att ägaren av fondandelen begär att investeringsfonden eller fondföretaget ska lösa in andelen. Fondandelar avyttras normalt genom inlösen. Handel med fond- andelar förekommer emellertid också utan att fondbolaget är involverat. Skyldigheten att lämna kontrolluppgift om sådana avyttringar regleras i 4 §. Vem som ska lämna kontrolluppgift om avyttring genom inlösen regleras i första stycket 1–4. Punkten 1 avser svenska aktiebolag som fått tillstånd av Finans- inspektionen enligt 1 kap. 4 § lagen om investeringsfonder att bedriva fondverksamhet (fondbolag). Om förvaltningen övergått till ett förvaringsinstitut ska institutet lämna kontrolluppgift. avses enligt 1 kap. 1 § 15 nämnda lag en bank eller annat kreditinstitut som förvaltar tillgångarna i en investe- ringsfond och som sköter in- och utbetalningar avseende fonden. Värdepappersbolag och kreditinstitut som förvaltar special- fonder enligt 1 kap. 5 § lagen om investeringsfonder ska enligt punkten 2 lämna kontrolluppgift om avyttring genom inlösen. Med värdepappersbolag avses svenskt aktiebolag som enligt lagen om värdepappersrörelse fått tillstånd att driva värdepappersrörelse. Specialfonder definieras i 1 kap. 1 § 19 lagen om investerings- fonder. Punkten 3 omfattar förvaltningsbolag. Med förvaltningsbolag avses enligt 1 kap. 1 § 13 lagen om investeringsfonder ett utländskt företag som i sitt hemland har tillstånd att förvalta fondföretag. Ett förvaltningsbolag inom EES får bedriva verksamhet här i landet efter att underrättats om verksamheten av den behöriga myndigheten i bolagets hemland. Om företaget är hemmahörande utanför EES krävs tillstånd av . Enligt punkten 4 ska också fondföretag lämna kontrolluppgift om avyttring av fondandelar genom inlösen. avses ett utländskt företag som efter anmälan till eller tillstånd av får marknadsföra och sälja andelar i företaget här i landet. För fondföretag inom EES räcker det med en anmälan medan fondföretag som är hemmahörande utanför EES måste ha tillstånd. Fondföretag definieras i 1 kap. 1 § 9 lagen om investeringsfonder. Om ett fondföretag ingått avtal med ett värdepappersinstitut om att institutet ska ombesörja försäljning och inlösen av andelar ska enligt andra stycket kontrolluppgiften i stället lämnas av värde- pappersinstitutet. avses enligt 1 kap. 2 § första stycket 2 lagen om värdepappersrörelse svenska aktiebolag och som fått tillstånd att bedriva värde- pappersrörelse och utländska företag som driver värdepappers- rörelse från filial här i landet. Är en fondandel förvaltarregistrerad ska enligt tredje stycket förvaltaren lämna kontrolluppgift. ska föra eller låta föra ett register över samtliga innehavare av andelar i fonden. Om en fondandelsägare lämnat sina andelar för förvaltning till någon som har fått tillstånd till registrering som förvaltare, får förvaltaren på andelsägarens uppdrag anges i registret i stället för andelsägaren. Är andelarna registrerade på en förvaltare är det alltså denne och inte fondbolaget som ska lämna kontrolluppgift. Här regleras skyldigheten att lämna kontrolluppgifter när fond- andelar avyttras på annat sätt än genom inlösen. Bestämmelser om denna skyldighet finns i 10 kap. 4 § LSK och de förs nu över hit (prop. 2001/02:25, s. 187 och 188). I nämnda paragraf gjordes en konsekvensändring i samband med att lagen om investerings- fonder ersatte lagen om värdepappersfonder (prop. 2002/03:150, s. 332). Ytterligare en sådan ändring gjordes när lagen (2007:528) om värdepappersmarknaden ersatte lagen (1991:981) om värde- pappersrörelse (prop. 2006/07:115, s. 669). Om ägaren av fondandelarna låtit registrera andelarna på en förvaltare ska förvaltaren enligt första stycket lämna kontrolluppgift om avyttringen. Detta gäller avyttringar av andelar i investerings- fonder och andelar i fondföretag, dvs. utländska företag som efter anmälan till eller tillstånd av bedriver verksamhet här i landet. I andra stycket regleras avyttringar av andelar i fondföretag som inte är förvaltarregistrerade. Vid sådan avyttring ska kontroll- uppgift lämnas av värdepappersinstitut om institutet medverkar vid avyttringen av andelen. Ett sådant värdepappersinstitut känner inte till anskaffningsutgiften och av 6 § tredje stycket följer då att uppgift inte behöver lämnas om kapitalvinst eller kapitalförlust utan endast om ersättningen vid avyttringen efter avdrag för utgifterna för avyttringen (prop. 2001/02:25, s. 187 och 188). Av 1 kap. 5 § 26 och 27 lagen om värdepappersmarknaden framgår att med värdepappersinstitut avses svenska aktiebolag och som fått tillstånd att bedriva värdepappers- rörelse och utländska företag som driver värdepappersrörelse från filial här i landet, Andra stycket avser bara andelar i fondföretag och alltså inte andelar i investeringsfonder. avses enkelt uttryckt utländsk investeringsfond. Om en andel i en investeringsfond, dvs. en fond som förvaltas av ett svenskt aktiebolag som har tillstånd att bedriva fondverksamhet, avyttras på något annat sätt än genom inlösen, t.ex. genom försäljning över börsen, är skyldigheten att lämna kontrolluppgift om avyttringen begränsad till andelar som är förvaltarregistrerade (första stycket). Är fondandelarna inte förvaltarregistrerade finns det därför ingen skyldighet att lämna kontrolluppgift. I förarbetena till LSK anförde regeringen att det inte var någon önskvärd situation och att man därför avsåg att återkomma i frågan (prop. 2001/02:25, s. 109–112, 187 och 188). Frågan behandlades i Värdepappersfondsutredning- ens slutbetänkande (SOU 2002:104, s. 141–148). Utredningen gjorde där bedömningen att reglerna om skyldighet att lämna kontrolluppgift om avyttring av fondandelar borde kvarstå oförändrade. Regeringen har ännu inte tagit upp frågan (prop. 2002/03:150, s. 101). Undantag från skyldigheten att lämna kontrolluppgift I likhet med vad som gäller enligt 10 kap. 5 § LSK – och vad som gällde vid den lagens tillkomst – ska kontrolluppgift inte lämnas om kapitalvinster och kapitalförluster på fondandelar som utgör tillgångar på ett pensionssparkonto (prop. 2001/02:25, s. 188). Pensionssparkonto definieras i 58 kap. 21 § IL. Av 42 kap. 4 § IL följer att utdelning, kapitalvinst och annan avkastning på till- gångar på sådant konto inte ska tas upp och att utgifter och kapitalförluster som avser tillgångarna inte får dras av. Värdet av de tillgångar som finns på kontot vid årets ingång utgör i stället underlag för skatt enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel. Skattskyldig är kontoinnehavaren men pensions- sparinstitutet redovisar och betalar avkastningsskatten för den skattskyldiges räkning. Bestämmelser om kontrolluppgiftens innehåll finns i 10 kap. 6 § LSK. Den paragrafen, som aldrig ändrats, förs nu över hit (prop. 2001/02:25, s. 188). I 24 kap. 4 § anges några gemensamma uppgifter som alla kontrolluppgifter ska innehålla, som t.ex. nödvändiga identifika- tionsuppgifter för den uppgiftsskyldige och den som uppgiften lämnas för. 21 kap. Kontrolluppgift om avyttring av fordringsrätter och andra delägarrätter än andelar i investeringsfonder Skyldighet att lämna kontrolluppgift I paragrafen regleras skyldigheten att lämna kontrolluppgift om avyttring av andra delägarrätter än fondandelar och fordringsrätter. Detta regleras i 10 kap. 7 § LSK (prop. 2001/02:25, s. 188 och 189). Punkten 2 tillkom 2005 för att förtydliga när kontrolluppgift ska lämnas om slutförande av options- och terminsaffärer (prop. 2004/05:113, s. 44, 45 och 59). Termerna delägarrätter och fordringsrätter definieras i 48 kap. 2–4 §§ IL. Av 44 kap. 11 och 12 §§ IL framgår vad som avses med termin respektive option. En termins- eller optionsaffär kan slutföras utan att den under- liggande egendomen avyttras. Enligt 44 kap. 4 § IL ska sådana sätt att slutföra en termins- eller optionsaffär räknas som avyttring. Det rör sig i fråga om optioner om kvittning, förfall och kontant- avräkning och i fråga om terminer om kontantavräkning. Även om nämnda slutföranden ska räknas som avyttring ska kontrolluppgift lämnas enligt punkten 2. Punkten 1 gäller ju bara om kontroll- uppgift inte ska lämnas enligt punkten 2. Om däremot en options- affär avslutas genom lösen eller en terminsaffär genom leverans, dvs. den underliggande egendomen avyttras, ska kontrolluppgift lämnas enligt reglerna för den underliggande egendomen och inte enligt punkten 2. Är den underliggande egendomen en delägarrätt eller fordringsrätt ska kontrolluppgift lämnas enligt punkten 1, såvida det inte är en andel i en investeringsfond för då ska kontrolluppgift lämnas enligt 20 kap. 1 §. För vem och av vem ska kontrolluppgift lämnas? I paragrafen sägs för vem kontrolluppgift ska lämnas, nämligen för fysiska personer och dödsbon. Det sägs i 10 kap. 8 § LSK 2001/02:25, s. 189 och 190). Vilka ändringar som gjorts i den paragrafen redovisas i kommentaren till 3 §. Paragrafen innehåller bestämmelser om vem som ska lämna kontrolluppgift. Bestämmelserna finns i 10 kap. 8 § LSK. Följdändringar gjordes i punkterna 1 och 6 i samband med att lagen om värdepappersmarknaden ersatte lagen om värdepappersrörelse (prop. 2006/07:115, s. 669). En sådan ändring gjordes även i punkten 4 när avvecklades (prop. 2007/08:1, s. 23). Av punkterna 1 och 2 framgår att värdepappersinstitut ska lämna kontrolluppgift. Skyldigheten för värdepappersinstitut att lämna kontrolluppgift i de fall de medverkar vid avyttring av delägarrätt eller fordringsrätt härrör (1994/95:209, s. 30–33, 41 och 42). tillkom kontrolluppgiftsskyldigheten beträffande terminer och optioner (prop. 1997/98:134, s. 49–56). Av 1 kap. 5 § 26 och 27 lagen om värdepappersmarknaden framgår att med värdepappersinstitut avses svenska aktiebolag och svenska kredit- institut som fått tillstånd att bedriva värdepappersrörelse och utländska företag som driver värdepappersrörelse från filial här i landet, Enligt punkten 3 ska kreditmarknadsföretag lämna kontroll- uppgift. Av 1 kap. 5 § 11–13 lagen om (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse framgår att med kreditmarknadsförtag avses ett aktiebolag eller en ekonomisk förening som har fått tillstånd att driva finansieringsrörelse. Av punkten 4 följer att garantimyndigheten enligt lagen (1995:1571) om insättningsgaranti eller lagen (1999:158) om investerarskydd ska lämna kontrolluppgift. En investerare har enligt lagen om investerarskydd rätt till ersättning från investerarskyddet om ett värdepappersinstitut, ett fondbolag eller ett förvaltningsbolag som tillhör skyddet försätts i konkurs och investeraren inte från institutet eller bolaget kan få ut finansiella instrument. beslutar om ersättning från investerarskyddet. Ett finansiellt instrument som omfattas av skyddet ska enligt 55 kap. 8 § IL anses avyttrat då ersättningen fastställs. Av den paragrafen följer även att ersättningen från investerarskyddet ska anses som ersättning för de avyttrade instrumenten. Beskattning ska alltså ske som om instrumenten Detta är bakgrunden till att garantimyndigheten ska lämna kontrolluppgift (prop. 1998/99:48, s. 20–30). betalar ut ersättning från insättnings- garantin. Bestämmelser om ersättning från insättningsgarantin finns i 55 kap. 2–4 §§ IL. I punkten 5 sägs att den som betalar ut ersättning vid avyttring genom inlösen ska lämna kontrolluppgifter (prop. 2001/02:25, s. 115–116). Enligt punkten 6 ska kontrolluppgift också lämnas av försäkringsgivare, som har betalat ut ersättning på grund av sådan försäkring som ett värdepappersbolag har tecknat för skadestånds- skyldighet som det kan komma att ådra sig när tjänster utförs i rörelsen. Ersättning från sådana försäkringar beskattas på samma sätt som ersättning från investerarskyddet. Bakgrunden till den här punkten och till punkten 4 är alltså densamma (prop. 1998/99:48, s. 20–30). Ett finansiellt instrument som omfattas av nu aktuella slag av försäkringar ska, i likhet med ett instrument som omfattas av investerarskyddet, enligt 55 kap. 8 § IL anses avyttrat då ersättningen fastställs. Undantag från skyldigheten att lämna kontrolluppgift Kontrolluppgift ska inte lämnas om kapitalvinster och kapital- förluster på delägarrätter, fordringsrätter och fondandelar som utgör tillgångar på ett pensionssparkonto. En sådan bestämmelse finns i 10 kap. 5 § LSK, dvs. i anslutning till bestämmelserna om kontrolluppgifter om avyttring av andelar i investeringsfonder. I förevarande lag ges bestämmelsen på två ställen, nämligen dels i 20 kap. 5 §, dels här. Pensionssparkonto definieras i 58 kap. 21 § IL. Av 42 kap. 4 § IL följer att utdelning, kapitalvinst och annan avkastning på tillgångar på sådant konto inte ska tas upp och att utgifter och kapitalförluster som avser tillgångarna inte får dras av. Värdet av de tillgångar som finns på kontot vid årets ingång utgör i stället underlag för skatt enligt lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel. Skattskyldig är kontoinnehavaren men pensions- sparinstitutet redovisar och betalar avkastningsskatten för den skattskyldiges räkning. Här sägs vad kontrolluppgiften ska innehålla. ges mot- svarande bestämmelser i 10 kap. 9 § LSK. 2001/02:25 s. 116, 117 och 190). Den paragrafen har ändrats en gång efter det att LSK trädde i kraft, nämligen 2005 (prop. 2004/05:113, s. 44, 45 och 60). Bestämmelserna som ges här förs över hit från 10 kap. 10 § LSK. Den paragrafen har samma lydelse som när LSK trädde i kraft (prop. 2001/02:25, s. 190). Enligt förevarande paragraf ska en uppgiftsskyldig, som betalat ut ersättning som inte bara avser avyttring av delägarrätter eller fordringsrätter och som inte kan ange hur stor del av utbetalningen som avser avyttringen, lämna uppgift om hela utbetalningen. När delägarrätter eller fordringsrätter ägs gemensamt av flera personer Paragrafen, som reglerar för vem kontrolluppgift ska lämnas om delägarrätter eller fordringsägarrätter ägs gemensamt av flera personer, ersätter 10 kap. 11 § LSK. Om en avräkningsnota upprättas gällde ursprungligen att kontrolluppgift endast behövde lämnas om den person som angavs på avräkningsnotan (prop. 2001/02:25, s. 190). Begreppet avräkningsnota utmönstrades i samband med att lagen om värdepappersrörelse ersattes av lagen om värdepappersmarknaden. Enligt lagen om värdepappers- marknaden ska ett värdepappersinstitut lämna en rapport till sin kund när det har utfört en tjänst. Numer sägs därför att kontrolluppgift endast behöver lämnas för den kund som anges i rapporten (prop. 2006/07:115). 22 kap. Kontrolluppgift om vissa andra förhållanden Paragrafen inleder kapitlet och anger dess innehåll. Överlåtelse av privatbostadsrätt och av andelar i vissa bostadsföretag I paragrafen finns bestämmelser om skyldigheten att lämna kontrolluppgift om överlåtelse av en privatbostadsrätt. Paragrafen ersätter 11 kap. 2 § LSK. avser kontrolluppgifts- skyldigheten överlåtelser. gällde att kontrolluppgift skulle lämnas om avyttringar. Ändringen gjordes för att det tydligt skulle framgå att kontrolluppgift även ska lämnas vid benefika överlåtelser, såsom arv och gåva (prop. 2004/05:113, s. 48 och 60). I övrigt är paragrafen oförändrad (prop. 2001/02:25, s. 191 och 192). Med privatbostadsrätt avses enligt 2 kap. 18 § IL en andel i ett privatbostadsföretag om den till andelen knutna bostaden är en privatbostad. Enligt 11 kap. 2 § 6 LSK ska kontrolluppgiften, om överlåtaren förvärvade privatbostadsrätten efter 1973, innehålla uppgift om storleken av sådana kapitaltillskott som han eller hon enligt 46 kap. 7 § IL får räkna in i omkostnadsbeloppet. Om privatbostadsrätten förvärvades före behöver alltså uppgift inte lämnas om kapitaltillskott. Detta rimmar mindre väl med reglerna för beräkning av omkostnadsbelopp i 46 kap. IL. Av 46 kap. 7 och 14 §§ följer nämligen att en privatbostadsrätt som är förvärvad ska anses förvärvad och att kapital- tilltillskott som lämnats före det datumet inte får räknas in i omkostnadsbeloppet. Däremot får kapitaltillskott som lämnats efter utgången av 1973 räknas in i omkostnadsbeloppet och det oavsett om privatbostadsrätten förvärvades . För att kontrolluppgiftsskyldigheten ska stämma överens med de materiella reglerna föreskrivs därför att kontrolluppgiften ska innehålla uppgift om kapitaltillskott som lämnats efter utgången av 1973 och som får dras av enligt 46 kap. 7 § IL. Paragrafen ersätter 11 kap. 2 a § LSK. Skyldigheten att lämna kontrolluppgift om överlåtelse av andel i s.k. oäkta bostadsföretag tillkom 2005 (prop. 2004/05:113, s. 47, 48 och 60). Med oäkta bostadsföretag avses bostadsföretag som inte är privatbostads- företag enligt definitionen i 2 kap. 17 § IL. Upplåtelse av privatbostad eller bostad som innehas med hyresrätt