sou · GYB386 · 2010-11-30 00:00:00 — De civila arbetsgivarna är viktiga aktörer för ett stabilt framtida personalförsörjningssystem och det är därför angeläget att arbetet med att bygga en bred förankring och goda relationer introduceras tidigt i processen. Utredningen kan konstatera att Försvarsmaktens organisation och funktioner för arbetsgivarrelationer inte är tillräckligt dimensione- rade. Resurser, såväl lokalt som centralt, saknas i tillräcklig utsträckning. För att stärka och utveckla rutiner för väl fungerande relationer med de civila arbetsgivarna bör Försvarsmakten således inrätta en funktion som särskilt ansvarar för detta. Funktionen bör dels svara för expertis inom vissa frågor, dels ha ett övergripande och sammanhållande ansvar internt i Försvarsmakten. På lokal nivå bör resurser avsättas som ansvarar för den löpande dialogen. Ekonomiska konsekvenser av förslaget för Försvarsmakten Den föreslagna funktionen kommer att behöva bemannas eftersom någon motsvarande funktion inte finns . Dessutom kommer vissa verksamhetskostnader att uppstå. Det är rimligt att anta att den centrala funktionen och ytterligare ett antal lokalt eller regionalt placerade resurser kommer att behövas. Utredningen uppskattar kostnaden för personalen till . Dessutom kommer vissa verksamhetskostnader att uppstå i form av bl.a. informationsmaterial till de civila arbetsgivarna samt övriga verksamhetskostnader. Denna kostnad bedöms uppgå till 3 miljo- ner kronor . Den totala kostnaden för att införa en funktion för de civila arbetsgivarna uppskattas till . Det är enligt utred- ningens mening av stor vikt för införandet av reformen att arbetet med att etablera goda relationer med berörda civila arbetsgivare påbörjas . Rutiner för att svara på frågor och ge ut information bör vara väl etablerade när den föreslagna speci- allagstiftningen som möjliggör tjänstgörande personal träder i kraft. 11.3.4Rätt till anstånd med studier och studieuppehåll Utredningens förslag: En person som blivit antagen till univer- sitet eller högskola ska ha rätt att erhålla anstånd med att påbörja studierna för att prova en anställning i Försvarsmakten. En studerande på universitet eller högskola ska ha rätt till studieuppehåll för att prova en anställning i Försvarsmakten och för att tjänstgöra i Försvarsmakten. Förslaget innebär att personer som antagits till universitet, eller högskola, inklusive , eller som studerar vid univer- sitet eller högskola, inklusive , får lagstadgade rättigheter till anstånd med att påbörja studierna och till studieuppehåll för att prova en anställning eller tjänstgöra i Försvarsmakten. Kostnaderna för universitet och högskolor inklusive yrkeshög- skolor kommer att bestå i dels administrativa kostnader för att hantera eventuella ansökningar om anstånd och studieuppehåll, dels eventuella försenade eller uteblivna medel om studenterna inte fullgör sina utbildningar som planerat. Kostnader för administration av ansökningar om anstånd och studieuppehåll är kostnader som universitet och högskolor har enligt det regelverk för anstånd och studieuppehåll som finns. För finns inget regelverk för anstånd och studieuppehåll. Utredningen antar att det dock förekommer att även studerande vid yrkeshögskolor ansöker om anstånd och studieuppehåll. Huruvida dessa administrativa kostnader kommer att öka är omöjligt att förutsäga då det inte är känt hur många studerande vid universitet och högskolor, inklusive yrkes- högskolan, som kommer att ta anställning i Försvarsmakten och därför ansöka om anstånd eller studieuppehåll. Kostnader för uteblivna medel hänger samman med hur ansla- gen till universitet och högskolor betalas ut. Anslaget betalas ut per helårsstudent och per helårsprestation. Dessa medel kommer dock i de flesta fall att tillkomma universiteten och högskolorna vid senare tillfällen. Det är således egentligen inte fråga om en kost- nadsökning utan en senareläggning av utbetalning av medel. Utredningens bedömning: Det nya personalförsörjnings- systemet bör skapa förutsättningar för ökad jämställdhet. För- svarsmakten kommer dock att behöva vidta åtgärder både före, under och efter anställningen för att fler kvinnor ska söka sig till Försvarsmakten och fullfölja sin tjänstgöring där. Kvinnor i Försvarsmakten är inget nytt även om det tog innan alla restriktioner för kvinnors tjänstgöring togs bort. har kvinnor tillåtits göra värnplikt och tjänstgöra i För- svarsmakten som officerare och senare även som soldater. Det var dock först som de sista formella restriktionerna togs bort avseende befattningar eller förband för kvinnor att tjänstgöra vid. Länder vars soldatbemanning vilar på frivillighet har genomgå- ende en högre andel kvinnor anställda jämfört med de länder som har värnplikt för män. Eftersom det tidigare värnpliktssystemet vänt sig till unga män har detta även fått konsekvenser för utveck- lingen av materiel och persedlar. Det är utredningens uppfattning att den trygghet för soldatförsörjningen som värnplikten inneburit, har medfört att det inte funnits tillräckliga incitament att anpassa verksamheten även till kvinnor. För att säkra bemanningen behöver Försvarsmakten förbättra sin rekrytering av kvinnor. En anledning till att antalet kvinnor behöver öka i Försvarsmakten är för att myndigheten ska kunna öka sin operativa effekt. Forskning visar att internationella insatser där av personalen var kvinnor ledde till att kvinnor i lokalbefolkningen snabbare och i större utsträckning anslöt sig till fredskommittéer (, 2004, s. 13). Eftersom kvinnor är en viktig del av fredsuppbyggande arbete är det viktigt att kunna få kontakt med den kvinnliga befolkningen under en internationell militär insats. Internationella jämförelser visar, som nämnts tidigare, att de fri- villigt försörjda försvarsorganisationerna har en högre andel kvin- nor. I länder som har ett försvar baserat på frivilligt ansökande uppgår andelen kvinnor till ca tio till femton procent. I länder som gått över till ett frivilligt ansökningsförfarande uppvisas fortfarande lägre siffror, mellan . I är andelen kvinnliga officerare . Dock ska tilläggas att Försvarsmakten har ökat andelen kvinnor som gör värnplikten. Trots denna ökning är det få kvinnor som efter värnplikten sökt anställning i Försvarsmakten. För att säkra bemanningen vid insatser är det viktigt att även locka kvinnor att i större utsträckning stanna och ta anställning i Försvarsmakten efter den grundläggande militära utbildningen. Införandet av en rekrytering på frivillig grund för all personal i Försvarsmakten ökar förutsättningarna för förbättrad jämställdhet. Den föreslagna speciallagstiftningen jämställer alla sökande och dessutom betonar utredningen att det kommer, framför allt på lång sikt, att vara avgörande för Försvarsmaktens förmåga att uppnå en säker bemanning att insatser för att öka andelen kvinnor vidtas. Utredningen uppfattar att det finns en medvetenhet hos För- svarsmakten avseende behovet av att nå ut till kvinnor i större utsträckning . Personalförsörjningsmässiga, verksamhets- mässiga och arbetsmiljömässiga argument framhålls i kontakterna. Färska erfarenheter visar att förmågan att möta kvinnors krav och förväntningar har brister. Exempelvis visar erfarenheterna från officersaspirantutbildningen att ett stort antal unga kvinnor sökte till utbildningen och flera påbörjade den. Rekryterings- kampanjen skulle därmed kunna betraktas som lyckad om det inte vore för att en majoritet av kvinnorna avbröt utbildningen . Skälen till detta är naturligtvis flera och indi- viduella, men ger en signal om svårigheten för Försvarsmakten att hålla kvar kvinnor i anställning. Lärdomen från detta är att det inte bara är vid rekrytering som ansträngningarna för att attrahera kvinnor behövs. Det är minst lika viktigt att erbjuda kvinnorna en tillräckligt bra arbetsplats och utveckling för att de ska stanna kvar hela anställningstiden. En grundläggande förutsättning som utredningen ser brister är utrust- ning och materiel anpassade till kvinnor. Åtgärder kommer således att behöva vidtas på olika nivåer och över hela verksamhetsområdet samt genomsyra alla beslutsproces- ser, såväl inom materielinvesteringar som utbildning och genom- förande för att öka jämställdheten. Dessa behov är dock inte för- anledda specifikt av det nya personalförsörjningssystemet utan är behov som funnits . I är jämställdhetsintegrering den huvudsakliga strategi som används för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen (). Jämställdhetsintegrering innebär att beslut inom alla politikområden ska präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Eftersom jämställdhet mellan kvinnor och män skapas där ordinarie beslut fattas, resurser fördelas och normer skapas måste jämställd- hetsperspektivet finnas med i det dagliga arbetet. Utredningens bedömning är att det nya personalförsörjnings- systemet kommer att innebära ökade förutsättningar för jämställd- het. Det är dock av fortsatt stor betydelse att Försvarsmakten vidtar åtgärder både före, under och efter anställningen för att fler kvinnor ska söka sig till Försvarsmakten och stanna i anställning. Kostnaderna för ökad jämställdhet bör dock inte särredovisas utan genom en tydlig styrning och uppföljning integreras på samma sätt som övriga beslut och omhändertas i samtliga processer. En ökad jämställdhet är enligt utredningens mening en viktig faktor för en säker bemanning av Försvarsmaktens insatser på lång sikt. Särskild jämställdhetsanalys av information i skolan Som har redogjorts för i betänkandet är skolan en bra arena för att nå ut till grupper som normalt inte söker sig till Försvars- makten. Detta gäller både unga kvinnor men även personer med utländsk bakgrund. Som nämnts fick regeringens uppdrag att bedriva ett projekt med syfte att genom information bättre förbereda och informera ungdomar som normalt inte söker sig till Försvarsmakten, däribland kvinnor, inför mönstring, antag- ningsprövning och plikttjänstgöring samt öka deras kännedom om totalförsvaret. Projektet genomfördes delvis i skolan genom före- läsningar, bokbord m.m. Inom ramen för projektet besökte mellan 15 000–20 000 elever informationsdisken i skolan eller deltog i någon av projektets anordnade föreläsningar. Projektet kunde rapportera att gymnasieeleverna hade generellt dåliga kunskaper om totalförsvarsplikten, värnpliktsutbildningen och om det civila och militära försvaret. Slutsatsen, baserat på de effektmätningar som gjordes under projektets gång, visar att skolan är viktig och upplevs av mottagarna som en naturlig bas för att dis- kutera den här typen av frågor. Framför allt visar studien att den stora förändringen skett bland flickor där betydligt fler kunde tänka sig att tjänstgöra i försvaret (, 2008, s. 3). Mot den bakgrunden föreslår utredningen ökade informations- och utbildningsinsatser i skolan, se avsnitt 8.2. Särskild jämställdhetsanalys av en funktion som särskilt ansvarar för de civila arbetsgivarna Införandet av det nya personalförsörjningssystemet kommer gene- rera frågor och behov av kunskap från bl.a. de civila arbetsgivare som kommer att beröras av att ha personal anställd som även har en anställning i Försvarsmakten. För att tjänstgöringen inte ska få negativa konsekvenser för den enskilde anser utredningen att det är av stor vikt att systemet kommuniceras. Införandet av en särskild funktion kommer att vara till lika stor fördel för både män och kvinnor enligt utredningens bedömning. Särskild jämställdhetsanalys av förslaget om en individuell karriärväxlingsplan Möjligheten att kunna gå vidare i det civila arbetslivet efter avslutad anställning kommer att vara viktig för både män och kvinnor. En god planering kommer således att behövas för både män och kvin- nor. Utredningen föreslår att Försvarsmakten dels ska stödja arbetstagarna i att tidigt ta fram en karriärväxlingsplan, dels längre fram under anställningen ges möjlighet till viss utbildning eller praktik för att underlätta en karriärväxling. Det är i detta sammanhang viktigt att Försvarsmakten tidigt analyserar vilka områden den kvinnliga personalen vill och kan kar- riärväxla till. Försvarsmakten kommer, bedömer utredningen, att behöva analysera karriärväxlingsåtgärderna särskilt för att kunna erbjuda områden som attraherar kvinnor. Särskild jämställdhetsanalys av förslaget att inrätta en funktion för certifiering och värdering av kunskaper och erfarenhet Utredningen har erfarit i kontakter med kvinnliga officerare och soldater att de generellt sett har svårare än män att till potentiella arbetsgivare förmedla de erfarenheter militärtjänstgöringen inne- burit för dem som individer och hur de erfarenheter och kunskaper som tjänstgöringen medfört kan värderas som en merit för det fortsatta arbetslivet. Vissa kvinnor framhåller snarare att de fått förklara varför de valt att göra värnplikten, en frågeställning som inte i samma utsträckning riktas till män. Utredningens slutsats av dessa erfarenheter är att det för kvin- nor kommer att vara särskilt viktigt att tjänstgöringen certifieras och värderas på ett sätt som ger civila meriter. Enligt 15 a § i kommittéförordningen (1998:1474), ska ett betän- kande som innehåller förslag till nya eller ändrade regler, som påverkar företagens administration, konsekvensbeskrivas. kvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar de krav på innehåll i konsekvensutredningar som finns i 6 och 7 § förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Beskrivning av problemet och vad utredningen ska uppnå Utredningens uppdrag utgår från regeringens proposition Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292), där nya mål och uppgifter för Försvarsmakten ställs upp, se även utredningens direktiv, bilaga 1. Utredningens uppdrag är att se över och föreslå de åtgärder som behövs för att kunna anpassa Försvarsmaktens personalförsörjning till myndighetens nya uppgifter och behov. Utredningen ska analysera Försvarsmaktens behov av tids- begränsade anställningar och ta ställning till på vilket sätt detta behov bäst tillgodoses. Utgångspunkten för arbetet ska vara att soldater och sjömän ska vara tidsbegränsat anställda. Ytterligare en utgångspunkt för utredaren ska vara att För- svarsmakten med en hög grad av säkerhet ska kunna bemanna för- banden och även vid kort varsel, kunna genomföra insatser natio- nellt och internationellt med insatsorganisationens förband. Detta ska i huvudsak kunna ske utan nyrekrytering, betydande ompla- ceringar eller förnyad träning. Utredaren ska föreslå hur detta ska kunna åstadkommas och undersöka i vad mån det förutsätter åtgärder i form av författningsändringar eller avtalslösningar. En eventuell reglering ska analyseras i förhållande till gällande ledig- hetslagstiftning och eventuella nödvändiga följdändringar i dessa regelverk ska föreslås. Härvid ska särskilt beaktas eventuella kon- sekvenser av att det i vissa fall parallellt med Försvarsmakten även förekommer en civil arbetsgivare. Utredaren ska även analysera behovet av att införa ett särskilt skydd för den huvudsakliga anställningen för tjänstgörande militär personal, dvs. för personer som har sin huvudsakliga verk- samhet utanför Försvarsmakten, exempelvis kontraktsanställda soldater och sjömän samt reservofficerare. Den enskildes intresse av bevarad anställning, Försvarsmaktens behov av tillgång till sol- dater och sjömän samt den civila arbetsgivarens intressen, ska beaktas. Utredaren ska vidare särskilt analysera behovet av rätt till tjänstledighet från en annan anställning för tjänstgöring inom För- svarsmakten. Alternativa lösningar på problemet Utredningen föreslår en speciallagstiftning som reglerar vissa arbets- rättsliga frågor för arbetstagare i Försvarsmakten. Delar av lag- stiftningen kommer att vara semidispositiv och dessa delar kommer därmed vara möjliga att kollektivavtala om. Syftet med att samla regleringen i en egen lag är dels att underlätta hanteringen av det nya regelverket för civila arbetsgivare som kommer att beröras, dels att minska risken för spridning till andra områden på arbets- marknaden. Det är utredningens mening att en samlad lag kommer att underlätta för företagen eftersom regelverket görs mer över- skådligt och vilket även kommer att minska den administrativa bör- dan. De alternativa lösningar som utredningen kan se är att göra änd- ringar i befintlig arbetsrättslig och annan lagstiftning så långt det är möjligt och komplettera med ny lag där det skulle behövas. Utöver den spridningseffekt detta skulle kunna få så skulle detta även för- svåra hanteringen och göra regelverket svårare att överblicka. Uppgifter om vilka som berörs av regleringen Den föreslagna lagen ska innehålla särskilda bestämmelser avseende arbetstagare som är anställda som gruppbefäl, soldater och sjömän samt ska i vissa delar gälla även för reservofficerare och övriga anställda i Försvarsmakten. De civila arbetsgivare som berörs är de som har personal anställd som också har en anställning i Försvarsmakten. Uppgifter om vilka kostnadsmässiga och andra konsekvenser regleringen medför och en jämförelse av konsekvenserna för de övervägda regleringsalternativen Arbetsgivare kommer att beröras av ökad administration dels när det gäller rekrytering av vikarier, dels när det gäller tjänstledigheter för personal som också är tjänstgörande i Försvarsmakten. I vissa fall kommer ett troligare alternativ än vikarier vara att den civila arbetsgivaren nyttjar bemanningsföretag för att lösa vakansen. Detta minskar den administrativa kostnaden för rekryte- ring men blir dyrare än att anställa vikarier. På grund av kompe- tenskrav på arbetstagaren eller resursbrist kan detta i vissa lägen dock vara den enda lösningen. Dessutom ser utredningen att det finns en risk för att den civila arbetsgivaren drabbas av rehabiliteringsansvar för skador som visar sig när arbetstagaren är i tjänst hos den civila arbetsgivaren men som härrör från tjänstgöringen i Försvarsmakten. Vad beträffar eventuella kostnader för rehabilitering så är dessa svåra att beräkna. Utredningen erfar att i reella tal är det förhållandevis få personer som skadas under tjänstgöring i internationella militära insatser. Mot denna bakgrund kan för enskilda arbetsgivare, då i synner- het mindre företag, den sammantagna kostnaden för att ha en tjänstgörande arbetstagare i Försvarsmakten anställd i vissa fall bli hög. Vad gäller regleringsalternativet att genomföra ändringar i be- fintlig arbetsrättslig lagstiftning och annan lagstiftning konstaterar utredningen att detta inte skulle innebära några förändrade kon- sekvenser för de berörda företagen. En bedömning av om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen Utredningen bedömer att införandet av den föreslagna special- lagstiftningen överensstämmer med de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen. En bedömning av om särskilda hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande och om det finns behov av speciella informationsinsatser Omställningen från plikt till frivillighet är en stor förändring för såväl Försvarsmakten som samhället i övrigt. I och med att värn- plikten lades vilande har övergången till ett försvar baserat på en frivillig rekrytering påbörjats och utredningen anser att det är angeläget att den föreslagna speciallagstiftningen träder i kraft . Ett stort informationsbehov kommer att finnas om vad den nya lagstiftningen innebär för enskilda och för de civila arbetsgivarna. Utredningen föreslår därför att Försvarsmakten ska avsätta resur- ser för information, stöd och hjälp till såväl den egna personalen som till de civila arbetsgivare som berörs. Antalet företag som berörs, vilka branscher företagen är verksamma i samt storleken på företagen De företag på svensk arbetsmarknad som kommer att beröras är de som har personal anställd som också har en anställning i Försvars- makten. Hur många företag det kommer att bli är svårt att beräkna. När det nya personalförsörjningssystemet är fullt bemannat är upp- skattningen att ca 11 000 personer kommer att inneha en anställ- ning som tjänstgörande i Försvarsmakten. Det är dock sannolikt att vissa av dessa kommer att studera eller inte ha någon civil anställning parallellt med anställningen i Försvarsmakten. Det är utredningens bedömning framtidens gruppbefäl, soldater och sjömän samt reservofficerare ska komma från alla delar av sam- hället och därmed återfinnas på hela den svenska arbetsmarknaden i alla branscher och i företag av alla storlekar. Vilken tidsåtgång kan regleringen föra med sig för företagen och vad innebär regleringen för företagens administrativa kostnader Det är svårt att uppskatta en generell tidsåtgång eftersom denna kommer att variera beroende på om företaget har en eller flera tid- vis tjänstgörande anställda och i vilken omfattning dessa kommer att vara lediga för att tjänstgöra i Försvarsmakten. För att beräkna tidsåtgång och de administrativa kostnaderna för de civila arbetsgivarna utgår utredningen från att en tjänstgörande person genomför två internationella militära insatser samt tre längre övningar på vardera . Därutöver kommer vissa kortare ledigheter att behö- vas för t.ex. utbildning. Vid längre frånvaro kommer en vikarie att anställas. Tidsåtgång för att rekrytera en vikarie varierar mellan företag. Administratio- nen belastar dock i de flesta fall såväl personalhandläggare som chefer. Den administrativa kostnaden för vakansrekryteringen vari- erar men utredningen gör bedömningen att det är rimligt att anta att kostnaden för att rekrytera en vikarie hamnar mellan 20 000– . Vilka andra kostnader medför den föreslagna regleringen för företagen och vilka förändringar i verksamheten kan företagen behöva vidta till följd av den föreslagna regleringen I stället för att, som ovan redovisats, rekrytera vikarie när persona- len tjänstgör i Försvarsmakten kan ett annat, och i realiteten troli- gare alternativ i många fall, vara inhyrning av personal. Detta blir naturligtvis dyrare för arbetsgivaren än att anställa vikarier. Rekry- teringskostnaden för arbetsgivaren kommer att minska men i gen- gäld är kostnaden för den inhyrda arbetstagaren högre eftersom utöver lön ska även bemanningsföretaget betalas. Utredningen ser att regleringen kommer att medföra kostnader förknippade med att ersätta den lediga arbetstagaren samt eventuella kostnader i samband med rehabilitering. Utredningen bedömer inte att företagen kommer att behöva vidta förändringar i verksamheten till följd av den föreslagna regler- ingen. I vilken utsträckning kan regleringen komma att påverka konkurrensförhållandena för företagen Utredningen gör bedömningen att konkurrensförhållandena för de företag som berörs inte kommer att påverkas. Vissa kostnader kommer att belasta företagen men inte i den omfattning att det hämmar företagens möjligheter att växa eller rekrytera. När konkurrensförhållandena har bedömts har hänsyn tagits till bl.a. effekter av den föreslagna regleringen som skulle kunna påverka förutsättningarna för små företag att växa, att vissa företag får bättre eller sämre villkor i något avseende än andra företag eller att företag missgynnas på andra sätt. Den samlade bedömningen är att den föreslagna regleringen inte är av sådan omfattning eller sådant slag att konkurrensförhållandena påverkas. Hur kan regleringen i andra avseenden komma att påverka företagen och behöver särskilda hänsyn tas till små företag För vissa, särskilt mindre företag, kan det bli svårt om nyckelper- soner är lediga för tjänstgöring i Försvarsmakten. Denna sårbarhet för förluster av nyckelpersoner finns alltid i mindre företag eller i företag med unika kompetenser. En positiv konsekvens för de civila arbetsgivarna är att persona- len genom sin anställning i Försvarsmakten kan åtnjuta viss kom- petensutveckling som annars skulle ha finansierats av den civila arbetsgivaren.