sou · GYB374 · 2010-10-18 00:00:00 — inleddes också satsningen med strategiska fakultetsanslag för transportforskning där i samarbete med valdes ut som det ena konsortiet och i samarbete med som det andra som beviljades medel. 3.1De största finansierande myndigheterna Inom transportforskningen finns flera statliga finansiärer där , och är de största. Men även myndigheter såsom och Transportstyrelsen är finansiärer. Nedan beskrivs dessa samt andra aktörer inom transportinnovationssystemet utförligare. startade sin verksamhet . omfattar verksamheter vid tidigare och samt vissa verksamheter vid dåvarande , och Transportstyrelsen. Enligt instruktionerna1 ska myndigheten med utgångspunkt i ett trafikslagsövergripande perspektiv ansvara för den långsiktiga infrastrukturplaneringen för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart samt för byggande och drift av statliga vägar och järnvägar. ska med utgångspunkt i ett samhällsbyggnadsperspektiv skapa förutsättningar för ett samhällsekonomiskt effektivt, internationellt konkurrenskraftigt och långsiktigt hållbart transportsystem. ska också verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Vidare står det i instruktionerna att ska beställa, dokumentera och sprida sådan forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom transportområdet som motiveras av uppgifter. kommer att omsätta cirka 1 miljard inom hela sitt innovationssystem2, motsvarande av verkets omsättning. Verket har utvecklats ur en tradition som förvaltare av den statliga väg- och järnvägsinfrastrukturen, via trafikanordnare3, till att ha en bredare syn på transporter som en integrerad del av ett välfärdssamhälle. Frågor om samhällets utveckling, näringslivets och medborgarnas behov och krav har steg för steg integrerats i verksamheten. vision är att alla kommer fram smidigt, grönt och tryggt. Verksamhetsidén är att vara samhällsutvecklare som utvecklar och förvaltar infrastruktur i samverkan med andra aktörer för att underlätta livet i hela . Vid sidan av näringslivet är den stora mottagaren av FoI-resultat i . Ett relativt stort antal personer inom sysslar i större eller mindre omfattning med forskning och innovation. De formulerar utvecklingsmål och strategier, de 1SFS 2010:185, Förordning med instruktion för . 2Med hela innovationssystemet omfattas allt arbete som görs genom finansiering (externt och internt) för att få fram nya och förbättrade lösningar, produkter, tjänster, processer etc. genom forskning, design, utveckling, verifiering, demo, och delar av nyttiggörandet. 3Med trafikanordnare menas arbete med trafikstyrning, trafikledning genom utveckling till exempel av regelverk och ITS-tjänster. En del av detta ansvar (regelverket) ligger numera på Transportstyrelsen. prioriterar program och projekt, de agerar i interna och externa nätverk, de styr och administrerar innovationsprocessen. Men framför allt är den statliga organisation som omsätter FoI-resultat till transportpolitisk nytta genom sin regionala och lokal närvaro i samhället. Därför behöver fortsätta att utveckla en stark och vass innovationskultur. är i sitt arbete, liksom företag i mogna branscher, mera fokuserat på produktion än innovation. Men det politiska trycket och de utmaningar som samhället står inför; energianvändning och klimatpåverkan, dynamiken mellan landsbygd och tätort, tillgänglighet, miljö och säkerhet, utmanar att söka nya angreppssätt och lösningar. Detta har tagit sitt uttryck i en tydlig öppning mot samhällets skilda aktörer. Bakom den ligger analysen att samhällets mål inte kan nås endast genom egna resurser och ansträngningar. Denna insikt har lett till två innovativa förhållningssätt som vart och ett belyser relation till FoI; 4-stegsprincipen för planering av infrastrukturlösningar och 5-stegsmodellen för forskning och innovation. 4-stegsprincipen prövar nyttan av en infrastrukturlösning genom att ställa frågorna och söka lösningarna i fyra steg: 1.Kan transportefterfrågan mötas eller minskas genom andra åtgärder? 2.Kan vi lösa transportefterfrågan genom åtgärder i befintlig sträckning? 3.Kan transportefterfrågan mötas genom mindre ombyggnader av befintlig infrastruktur? 4.Behöver vi anlägga en ny förbindelse för att möta transportefterfrågan? För varje steg eskaleras de monetära resurserna som lösningen kräver. Men så förhåller det sig inte med innovationshöjden i de skilda stegen. Beroende på de lokala förutsättningarna kan förmågan att hitta optimala lösningar utmanas i varje steg. I grunden är förhållningssättet i 4-stegsprincipen en repetitiv innovations(upp)handling som utmanar planerare och projektledare oavsett problemets omfattning. , och tidigare och , arbete med FoI ur ett brukarperspektiv har manifesterats i den så kallade 5-stegsprincipen, en modell som även vinner allt större acceptens även i . Den kan beskrivas som ett stegvis förfaringssätt för samarbete och kostnadsdelning vid utveckling av lösningar på utmaningar och problem. Hämta hem kända lösningar. Påverka internationella initiativ. Medverka till gemensamma lösningar inom EU. Medverka till gemensamma lösningar inom . Initiera unika svenska lösningar. 5-stegsprincipen innehåller en aktiv syn på forskning och innovation utifrån ett brukarperspektiv, näringspolitiskt och forskningspolitiskt perspektiv. 5-stegsprincipen utgår från en identifiering av behovsbilden, för att därefter på en allt högre nivå bygga upp samarbeten kring FoI-projekten. Principen ska säkerställa att lösningar tas fram effektivt och att synergier inom europeiskt FoI-samarbete tas tillvara. Den innebär att fokus flyttas från var och av vem lösningen tagits fram, till ett byggande av samarbete där de svenska intressena hos (staten), näringsliv och akademin ges en central plats. Förutom den ökade effektivitet som uppkommer genom fruktbara samarbeten, så kan kontakterna som byggs upp inom stora projekt ofta vara lika värdefulla som själva projektresultaten. Ur ett forsknings- och industripolitiskt perspektiv har en lösning som tagits fram i samverkan med näringsliv och akademi ett stort restvärde i termer av intellektuell egendom och industriell tillväxt för . Rekryterbar spetskompetens, tillgång till radikala innovationer eller relevanta miljöer för samarbetsprojekt i närområdet är också värdefulla restvärden på lång sikt. Rekrytering av spetskompetens, tillgång till radikala innovationer eller relevanta miljöer för samarbetsprojekt i närområdet är också värdefulla restvärden. En effektiv och funktionell kunskaps- och innovationsprocess i kan bidra påtagligt till såväl politisk måluppfyllelse som till ökad kundnytta. Det finns ett betydande utrymme för att öka verkningsgraden i systemet. Dels genom att styra det bättre mot och transportsystemets behov av nya lösningar. Dels genom att utveckla och använda verktyg och metoder i innovationssystemet som möjliggör bättre och effektivare nyttiggörande av forsknings- och innovationsresultat – mer nytta för pengarna. I uppgift ingick tidigare ett sektorsansvar för hela vägtransportsystemet. Det innebar att verket skulle företräda staten i frågor som bland annat gällande vägtransportsystemets miljöpåverkan, trafiksäkerhet, tillgänglighet, kvalitet, väginformatik, fordon, kollektivtrafik, handikappanpassning, jämställdhet, yrkestrafik och tillämpad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom vägtransportsystemet. har i sitt arbete haft ett trafikslagsövergripande synsätt. var problemägare med uppgift att bidra till att transportsystemet utvecklas i enlighet med de transportpolitiska målen. All utveckling som genomförde eller finansierade utgick från transportpolitiken och var ett redskap för att bidra till nytta för samhället och kunder, liksom även för i att utveckla och effektivisera egen verksamhet. I sektorsansvaret ingick att initiera, planera och stödja tillämpad samhällsmotivera forskning inom sitt ansvarsområde. FoI-projekten omsatte tillsammans . Detta belopp täckte hela den spännvidd av forsknings- och utvecklingsprojekt som initierat, finansierat och bedrivit inklusive utveckling för att effektivisera den egna verksamheten. I interna projektdatabas fanns de flesta pågående och avslutade FoI-projekt kopplade till respektive prioriterat forskningsområde. startade , tillsammans med , ett projekt, TBB (Transport Business Booster) med syfte att förstärka kommersialiseringskraften inom transportområdet. Detta var en pilotsatsning för att katalysera och bygga upp riktade innovationsprocesser för kommersialisering av kunskap och kompetens via nystartade företag. uppgift var tidigare att se till dagens och morgondagens trafik motsvarar det som medborgare och näringsliv behövde. Uppdraget delades in i tre huvuduppgifter: Samordna och driva på utvecklingen i järnvägssektorn. Järnvägssektorn omfattade såväl vanlig järnväg som tunnelbana och spårväg. skulle leda och följa upp utvecklingen inom järnvägssektorn och bistå regeringen och i järnvägsfrå- gor, samordna den lokala, regionala och interregionala järnvägstrafiken samt ge stöd till forskning och utveckling. skulle i denna roll vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga inblandade parter. skulle verka för att de transportpolitiska målen uppnåddes. Sektorsansvaret innebar bland annat att initiera, planera och stödja tillämpad samhällsmotivera forskning inom sitt område. För att styra FoI-verksamheten gjordes en omvärldsanalys för att få fram de forskningsbehov som fanns inom olika områden. FoI-projekten omsatte tillsammans . Cirka 90 miljoner av dessa medel avser utlysta projekt som utförs av externa forskare samt kostnader för projekt i de FUD- centrum som byggts upp inom det järnvägstekniska området för att säkra den långsiktiga kompetensförsörjningen inom sektorn. Resterande belopp täcker FUD-projekt i den egna verksamheten. I interna databas fanns alla pågående och avslutade externa FoI-projekt som finansierade registrerade. ska bidra till att höja tillväxten och välståndet i hela landet. ansvarsområde är innovationer kopplade till forskning och utveckling. finansierar behovsmotiverad forskning samt stärker de nätverk som är nödvändiga för detta. har också ett utpekat ansvar att verka för en utveckling av kompetenta och långsiktigt hållbara forsknings- och innovationsstrukturer med betydelse för transportsektorns förmåga att bidra till tillväxt och hållbarhet. fanns en budget om för FUD-projekt inom transportområdet, varav var direkt riktade till de olika fordonsbranschprogrammen (PFF och FFI) och för flyg- och rymdforskningsprogram (NFFP). Internationellt starka forsknings- och innovationsmiljöer är en av de allra viktigaste konkurrensfaktorerna i den globala konkurrensen och har därför satsat på att finansiera vidareutveckling av starka forsknings- och innovationsmiljöer. finansierar också branschprogram som bygger på avtal och samarbete mellan staten och industrin om att gemensamt finansiera forsknings-, innovations- och utvecklingsaktiviteter. portområdet finns program inom fordons- och flygområdet. Dessa riktas naturligt mot behov som är fokuserade på förbättringar av dagens situation och kan bidra till industrins utveckling som finansieringen av projekt på universitet och högskolor är inriktade på kunskaps- och kompetensuppbyggnad, till exempel till program för Hållbara energi- och transportsystem, framtidens personresor samt innovationer för en hållbar framtid. Som innovationsmyndighet har också program riktade till små och medelstora företag. är central förvaltningsmyndighet för frågor om användning, omvandling och tillförsel av energi. genomför insatser för forskning, utveckling och demonstration inom sex temaområden, där transportsektorn är ett. Inom transportsektorn har två prioriterade områden4: Energitillförsel inklusive energibärare. beviljades till FUD-projekt inom transportområdet. De flesta projekt som finansieras av finns beskrivna i en projektdatabas. utlyste dessutom avseende andra generationens drivmedel och annan energiteknik. Dessa medel ska användas –2011 och bidra till att visa, för näringslivet, den potential som finns avseende för investering i storskalig demonstration av ny teknik med stor exportpotential. Utlysningen avser i första hand demonstrationsanläggningar för andra generationens biodrivmedel och i andra hand demonstration och kommersialisering av annan energiteknik av stor nationell betydelse och omfattande exportpotential, till exempel teknik avseende fordon och elproduktion. av denna satsning berör transportområdet. 4 forsknings- och innovationsstrategi, samt FOKUS II. Mål för forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering inom energiområdet, ER 2005:38. är en central förvaltningsmyndighet med ett tidigare sektorsansvar för sjöfarten. Verksamheten bedrivs som ett statligt affärsverk. Enligt regeringens instruktion ska verksamheten bedrivas med huvudsaklig inriktning på handelssjöfarten men hänsyn ska även tas till fritidsbåtstrafikens, fiskets och marinens intressen. ska verka för att de transportpolitiska målen inom sjöfartsområdet uppfylls på ett kostnadseffektivt sätt. Huvuduppgiften är att verka för goda förutsättningar för både sjöfarten på och för svensk sjöfart. I detta ligger bland annat att identifiera behov av, planera samt tillhandahålla infrastruktur och tjänster för sjöfarten i form av farleder inklusive sjömätning, isbrytning, sjötrafikinformation, sjögeografisk information och lotsning. Ansvaret för den långsiktiga kompetensförsörjningen, inklusive finansieringen av detta, inom sjöfartsområdet i har varit mycket oklar. och – de två dominerande finansiärerna – har trots detta , tillsammans med , byggt upp en långsiktig forskning och tillämpad utvecklings – och demonstrationsverksamhet. En relativt stabil långsiktig finansiering har till exempel lämnats av , och till kompetenscentret Lighthouse i . Forskningsprojekt och resultat för den svenska sjöfartssektorn finns i en databas på hemsida.5 investerar i sjöfartsrelaterad FoI. () är ett affärsverk med 1 400 anställda som driver flygtrafiktjänst för civila och militära kunder vid ett 40-tal platser i . Verket omsätter och har huvudkontor i . LFV är en av ledande aktörer inom flygtrafiktjänst. LVF initierar ingen forskning och har heller inget utpekat ansvar för forskning. Swedavia som bildades äger, driver och utvecklar 14 flygplatser. Swedavia är ett statligt bolag med omkring 2 600 med- arbetare som omsätter . ingick Swedavias uppgifter i LFV. Transportstyrelsen startade sin verksamhet . Verksamheterna vid Luftfartsstyrelsen, , Järnvägsstyrelsen, Vägtrafikinspektionen och delar av bildade den nya myndigheten. tillkom även länsstyrelsernas verksamhet för körkort och yrkestrafik. Transportstyrelsen har till huvuduppgift att svara för regelgivning, registerhållning, tillståndsprövning och tillsyn inom transportområdet. Transportstyrelsen ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Verksamheten ska särskilt inriktas på att bidra till ett konkurrenskraftigt, miljöanpassat och säkert transportsystem. Transportstyrelsen har ett samlat ansvar, sektorsansvar, för den civila luftfarten. Transportstyrelsen ska utöva tillsyn över samtliga transportslag samt ansvarar för frågor om krav på bland annat infrastruktur, fordon, fartyg och luftfartyg, kompetenskrav och behörigheter med mera. Transportstyrelsen ska även ansvara för register inom områdena järnväg, sjö och väg. Transportstyrelsen initierar ingen forskning och har heller inget utpekat ansvar för forskning utan engagerar sig i stället för att en samlad finansiering ska riktas även mot forskning inom Transportstyrelsens ansvarsområde. Ansvaret för transportforskningsfinansiärerna regleras i huvudsak av respektive myndighets instruktion, i vissa fall kompletterat med olika uppdrag i regleringsbrev. I tabell 3.1 följer en sammanställning av lydelserna i instruktionerna om forskning för vissa myndigheter inom transportområdet. Finansiärer och aktörer SOU 2010:74 Sammanställning av instruktioner för några myndigheter inom Transportforskning i myndighetens instruktion ska beställa, dokumentera och sprida sådan forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom transportområdet som motiveras av uppgifter. ska särskilt verka för samhällsmotiverad tillämpad forsk- nings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom järnväg- transportsystemet planeras, initieras, genomförs, dokumenteras och utvärderas samt resultaten sprids. ska särskilt verka för samhällsmotiverad tillämpad forsk- nings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom vägtrans- portsystemet planeras, initieras, genomförs, dokumenteras och utvär- deras samt resultaten sprids har till uppgift att främja tillväxt genom finansiering av behovsmotiverad forskning och utveckling av effektiva innovations- Myndigheten har särskilt ansvar inom teknikområdet samt områdena transport, kommunikation och arbetsliv. system avses nätverk av offentliga och privata aktörer där ny teknik och kunskap produceras, sprids och används. ska inom sitt verksamhetsområde främja forskning, utveckling, demonstration, innovation, affärsutveckling och kommersialisering, marknadsintroduktion av ny teknik och nya tjäns- ter samt nyttiggörande av resultat från sådan verksamhet. Myndigheten ska beställa, kvalitetssäkra och förmedla forskning och utvecklingsarbete för skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt för- Trafikanalys får inom sitt verksamhetsområde bedriva egen forskning I institutets uppgifter ingår att bedriva forskning infrastruktur, trafik Som framgår av tabell 3.1 ser instruktionerna för myndigheterna olika ut. och skulle verka för att samhällsmotiverad tillämpad forskning inom respektive område genomförs samt resultaten sprids medan det i instruktion står att de ska främja hela innovationskedjan från forskning till implementering. Enligt instruktionen ska beställa sådan forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom transportområdet som motiveras av uppgifter. Forskning och utveckling nämns inte i instruktionerna varken för , eller Transportstyrelsen. 3.2Övriga nationella finansiärer och aktörer Det finns ett stort antal offentliga aktörer inom forskningen som mer eller mindre är finansiär eller intressent i transportforskningen. I följande avsnitt redogörs kort för ett antal av dessa. Vidare beskrivs branschprogrammen för fordonsrespektive flygforskningen. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB:s) uppgift är att utveckla och stödja samhällets förmåga att hantera olyckor och kriser. När en allvarlig olycka eller kris inträffar ger MSB stöd. De ska också se till att samhället lär sig av det inträffade. Arbetet bedrivs i nära samverkan med andra samhällsaktörer och omfattar allt från små olyckor i vardagen till stora katastrofer. I MSB:s arbete för ett säkrare samhälle spelar kunskapsutveckling en strategiskt viktig roll. Då forskning är kunskapsutvecklingens viktigaste medel har MSB i uppdrag att inrikta, beställa och kvalitetssäkra forskning. Dessutom arbetar MSB med att förmedla resultaten från forskningen till avnämarna för kunskapen. MSB stödjer i första hand tillämpad, behovsstyrd forskning. Syftet är att generera praktiskt tillämpbara forskningsresultat som ska leda till ökad förmåga att lösa problem i samhället. MSB:s forskningsfält är brett och omfattar forskning inom ett flertal vetenskapliga discipliner. MSB hade tre pågående projekt inom transportområdet 2009 som tillsammans finansieras med . uppdrag är att se till att de miljöpolitiska besluten genomförs och de arbetar långsiktigt samt förebyggande för en hållbar samhällsutveckling. Enligt regeringens uppdrag som forskningsfinansiär ska främst finansiera forskning till stöd för den egna verksamheten. Det årliga forskningsanslaget uppgår till varav något enstaka projekt berör transportområdet. () uppgift var bland annat att bistå regeringen med beslutsunderlag inom det transportpolitiska området. Det gjordes bland annat genom att i årliga regeringsuppdrag följa upp de transportpolitiska målen samt att beräkna trafikens externa effekter. fick även uppdrag att analysera och presentera olika transportpolitiska problemområden och hade en viktig roll som samordnare i den nationella planeringen av infrastrukturen. övergick verksamhet till myndigheten . Myndigheten Trafikanalys bildades . Trafikanalys har till huvuduppgift att utvärdera och analysera samt redovisa effekter av föreslagna och genomförda åtgärder inom transportpolitiken. Trafikanalys ska bedriva omvärldsanalys och omvärldsbevakning samt ansvara för statistiken inom transporter och kommunikationer. Trafikanalys ska sprida kunskap inom det transportpolitiska intresseområdet, samt till aktörer inom angränsande politikområden, till exempel tillväxtpolitik och miljöpolitik. Statens väg och transportforskningsinstitut () är ett oberoende forskningsinstitut inom transportsektorn med omkring 190 medarbetare. VTI är en myndighet. VTI utför tillämpad forsknings- och utvecklingsverksamhet som rör samtliga transportslag. tutet har en bred kompetensprofil med kärnkompetens inom områdena säkerhet, ekonomi, miljö, trafik- och transportanalys, kollektivtrafik, beteende och samspel mellan människa, fordon och transportsystem samt inom vägkonstruktion, drift och underhåll. Forskningsuppdrag utförs på uppdragsbasis och utgör en stor del, uppdrag åt cirka 20 olika uppdragsgivare, av VTI:s verksamhet. De största finansiärerna är och . Bibliotek och informationscentret (BIC) inom VTI har uppdraget att vara nationellt center för transportforskningens informationsförsörjning och resultatspridning. BIC har utvecklat, underhåller och driver ämnesportalen Transguide med över 100 000 besök av kunder såväl i som utomlands. Transgudie innehåller en stor mängd information om avslutade projekt som är tillgängligt för alla utan kostnad. Tillsammans med bedriver Kommuner och Landsting ett FoU-program om Vägtransportsystemet i tätort. Verksamheten och kunskapsområdena har följt samhällsutvecklingen och följande områden är aktuella: Planering, arbetssätt och organisationsformer. Effektiv förvaltning (drift och underhåll). Ekologisk hållbarhet (buller, MKN). Trygg och vacker stad. Regional utveckling och tillväxt. Syftet med samarbetet är att åstadkomma en användarstyrd FoU som ska förbättra kommunernas förutsättningar att ansvara för vägtransportsystemet i tätorter. Verksamheten omsluter inklusive insatser från kommuners deltagande i referens- och styrgrupper för de olika projekten. är ofta en skrift, handbok eller en webbaserad pdf-fil. En betydande del av arbetet presenteras i konferenser och förs ut via kurser. FoU-projekt och aktiviteter beslutas av en styrgrupp med kommunrepresentanter. I genomsnitt brukar mellan 15 och 20 projekt vara igång . Såväl deras ekonomiska som tidsmässiga omfattning varierar i mycket stor utsträckning. brukar cirka 10 till 12 projekt avslutas. för arbetsliv och socialvetenskap för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har som huvudsaklig uppgift att stödja forskning inom områdena arbetsliv, folkhälsa och socialvetenskap. FAS finansierar några projekt inom transportområdet då dessa studerar påverkan på individens hälsa, välbefinnande och utveckling. De flesta projekten handlar om arbetsmiljön, exempelvis exponeringsrisker inom fordonstrafik eller fysisk och sociala miljö inom flyget. Tillgänglighetsfrågor är också aktuella i forskning om funktionshindrades och äldres villkor i samhället. Forskning med transportanknytning finansierades med . för miljö, areella näringar och samhällsbyggande för miljö, areella näringar och samhällsbyggande Formas stöder grundforskning och behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Formas främjar en ekologiskt hållbar tillväxt och utveckling i samhället, mång- och tvärvetenskaplig forskning samt internationellt forskningssamarbete. Formas samverkar med andra statliga forskningsfinansiärer inom transportområdet bland annat och .