sou · GYB354 · 2010-08-11 00:00:00 — Lagstiftning som influeras av modellagen om elektroniska signaturer och dess principer har antagits i och Indien.10 8Se vidare: 1996Model_status.html 9UNCITRAL Model on Electronic Signatures. 10Se vidare: 2001Model_status.html OECD:s11 medlemsstater har uttryckt en avsikt att inta ett icke-diskriminerande förhållningssätt till elektronisk autenticering från andra länder.12 Lagstiftning rörande elektroniska signaturer finns såväl på federal som delstatlig nivå. som det ovan nämnda lagstiftningsarbetet med UETA pågick, inledde ett arbete med en federal lagstiftning i syfte att tillerkänna elektroniska signaturer och elektroniska dokument samma rättsverkan som egenhändiga namnunderskrifter. Detta resulterade i en federal lag om elektroniska signaturer som trädde 200013. Lagen stadgar bland annat att rättsliga handlingar inte får förvägras rättsverkan enbart på den grund att rättshandlingen i fråga har utförts i elektronisk form. Tilläggskrav i annan lagstiftning, till exempel i fråga om formkrav för vissa avtal eller rättsliga handlingar, kan emellertid hindra att elektroniska signaturer används.14 Användning av e-legitimation vid kommunikation med CSN Utvecklingen i av kvalificerade elektroniska signaturer har varit svag. Det finns endast en certifikatutfärdare för kvalificerade elektroniska signaturer. Aktörerna i har istället valt andra typer av elektroniska certifikat, exempelvis för avancerade elektroniska signaturer. Dessa signaturer kan uppfylla lika högt ställda krav på säkerhet, men certifikatutfärdaren omfattas inte av signaturlagens bestämmelser eller står under offentlig tillsyn.15 Den e-legitimation som kan användas för olika tjänster hos CSN utges av olika banker och . Denna e-legitimation baseras inte på ett kvalificerat certifikat och omfattas därför inte av artikel 5.1 i direktivet. Däremot omfattas den av artikel 5.2. 11Organisation for Economic Co-operation and Development. Brazell, Electronic Signatures, and Regulation, 2004, s. 86 f. 13Federal Electronic Signatures in Global and National Commerce Act (E-sign), Public 106–229. Brazell, Electronic Signatures, and Regulation, 2004, s. 149 ff. 15Post&Telestyrelsen, Analys av kommissionens översyn av medlemsstaternas införande av gemenskapsramverket för elektroniska signaturer, 2006, s. 2. Slutsatser angående e-legitimationens rättsliga ställning Enligt statsrådsberedningens EU-kansli har samtliga medlemsstater i EU implementerat direktivet i sin nationella lagstiftning, vilket innebär att en elektronisk signatur inte får förvägras rättslig verkan eller giltighet som bevis vid rättsliga förfaranden inom EU. Det är emellertid, enligt den tolkning som den gör av direktivet, tillåtet för medlemsstaterna att ha kvar formkrav som förhindrar användningen av elektroniska signaturer. Vid en tvist i utländsk domstol kommer emellertid sannolikt svensk lag att tillämpas på frågan om återbetalningsförsäkrans giltighet. Enligt svensk rätt finns det inga formkrav för en sådan typ av rättshandling. Kommissionen konstaterar vid en översyn av hur direktivet fungerar, att när det gäller de rättsliga effekterna av elektroniska signaturer finns det ännu inte tillräckligt med praxis på området för att kunna uppskatta nivån på det rättsliga erkännandet av signaturer i praktiken16. UNCITRAL:s modellagar har framgångsrikt bidragit till att bland lagstiftare skapa ett enhetligt synsätt kring några av de frågeställningar som elektronisk handel givit upphov till.17 Mot bakgrund av den tekniska utveckling som skett , de internationella harmoniseringsinitiativ som tagits i syfte att tillerkänna elektroniska signaturer rättslig verkan och det lagstiftningsarbete som pågår på området i många länder, anser vi att det inte finns någon anledning till att anta att en e-legitimation skulle förvägras rättslig verkan eller giltighet som bevis vid rättsliga förfaranden utanför EU. En underskrift utförd genom e-legitimation kan således enligt vår uppfattning åberopas vid en rättslig prövning i utlandet. Vår bedömning är således att en återbetalningsförsäkran därmed bör kunna signeras med e-legitimation. 16Post&Telestyrelsen, Analys av kommissionens översyn av medlemsstaternas införande av gemenskapsramverket för elektroniska signaturer, 2006, s. 9. Brazell, Electronic Signatures, and Regulation, 2004, s. 5. Studiestödsfordringars rättsliga ställning utomlands Offentligrättsliga eller privaträttsliga fordringar? En studiestödsfordran anses enligt svensk rätt vara en offentligrättslig fordran. Om en studiestödsfordran även skulle karaktäriseras som en offentligrättslig fordran enligt den internationella privaträtten är inte självklart. Gränsdragningen mellan offentlig rätt och privaträtt är enligt , professor i internationell och komparativ privat- och processrätt, mycket besvärlig1. Denna gräns dras inte på samma sätt i alla länder.2 Om en fordran anses vara privaträttslig omfattas den av vissa internationella förordningar och konventioner, som I-förord- ningen3, Luganokonventionen4 och I-förordningen5. Dessa förordningar och konventioner reglerar domsrätt, lagval och erkännande och verkställighet av en utländsk dom. I artikel 1 i I-förordningen stadgas det att förordningen tillämpas på privaträttens område. Detta begrepp måste tolkas på samma sätt oavsett i vilken EU-medlemsstat som saken prövas. 1Se M. , Svensk internationell privat- och processrätt, 2008, s. 85 ff. beskriver att man som en tumregel brukar anföra att privaträtten reglerar förhållanden mellan enskilda fysiska och juridiska personer och i första hand tjänar deras intressen, medan den offentliga rätten i första hand tjänar omedelbara offentliga (som regel statliga) intressen och i huvudsak reglerar förhållandet mellan staten och enskilda. Han anser emellertid att denna gränsdragning inte är helt tillfredställande. , Uteslutning av offentlig rätt från I-förordningens tillämpningsområde, till , 2008, s. 49. 3Rådets förordning (EG) nr 44/2001 av om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område. (Tillämpas i EU-medlems- staterna). 4Konventionen om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (Luganokonvention). (Tillämpas i EFTA-länderna). 5Europaparlamentets och Rådets förordning (EG) nr 593/2008 av om tillämplig lag för avtalsförpliktelser. såldes inte tolkas med hänvisning till domstolslandets nationella rättsordning, utan äger en egen självständig betydelse.6 När det gäller offentligrättsliga fordringar finns det på en del områden – till exempel skatteområdet – internationella förordningar och konventioner som reglerar verkställighet av en utländsk dom. För studiestödsfordringar saknas emellertid internationella överenskommelser som gör det möjligt för CSN att begära hjälp med verkställighet av fordringar hos exekutiva myndigheter i andra länder. Enligt praxis är det främst två faktorer som avgör om en talan ska hänföras till privaträttens område eller inte. Den första faktorn är om någon av parterna är en offentlig myndighet och den andra är om denna parts talan avser offentlig maktutövning. formuleringar tyder på att ett mål faller utanför privaträttens område endast när båda dessa förutsättningar är uppfyllda.7 har i en artikel, Uteslutning av offentlig rätt från I- förordningens tillämpningsområde8, ställt sig frågan hur skulle behandla spörsmålet om erkännande och verkställighet i de andra EU-länderna av svenska avgöranden rörande den svenska statens krav på återbetalning av studiemedel. Han konstaterar inledningsvis följande. Studiestöd handhas av en statlig myndighet, CSN, och uppfattas som en slags social förmån. Studiemedel beviljas efter ansökan, men villkoren bestäms helt ensidigt av staten. Årsbelopp och avgifter som inte har betalats inom föreskriven tid får tas ut genom utmätning utan föregående dom eller utslag. CSN:s beslut i ärenden om återbetalning av studielån kan visserligen överklagas till allmän förvaltningsdomstol, men CSN:s beslut ska gälla , om myndigheten inte bestämmer något annat. anför sedan vidare i sin analys. Det är ganska klart att skulle anse att CSN är en offentlig myndighet. Frågan om kraven på återbetalning av studiemedel är av offentligrättslig eller privaträttslig karaktär, beror således på om CSN utövar offentliga maktbefogenheter, som de förstås av , när dessa krav framställs. Detta beror i sin tur på om man i dessa fall uppfattar staten som en vanlig långivare vars rättsliga ställning i princip inte skiljer sig från andra borgenärers. Det som talar för att en fordran ska anses vara privaträttslig är att studiemedel beviljas efter ansökan , Uteslutning av offentlig rätt från I-förordningens tillämpningsområde, till , 2008, s. 50. 7a.a., s. 47 ff. 8Artikeln är publicerad i till , 2008 s. 47 ff. och att låntagaren uttryckligen eller underförstått går med på studiemedelreglernas tillämpning, vilket kan tyckas skapa ett kvasikontraktuellt rättsförhållande mellan låntagaren och staten. Ett sådant privaträttsligt förhållande kan tänkas uppkomma trots att själva beslutet av CSN att bevilja studiemedel är av klart offentligrättslig karaktär. Det som dock talar emot att en fordran ska anses vara privaträttslig är att CSN:s tjänster är obligatoriska för de flesta svenska studerande, samt att dessa tjänster också är exklusiva i den meningen att andra finansieringsalternativ normalt inte existerar. Därtill är avgifterna, beräkningssättet och indrivningsförfarandet ensidigt fastställda mot låntagarna. slutsats är därmed, trots viss tvekan, att svenska domstolsavgöranden avseende återbetalning av studiemedel inte är berättigade till erkännande och verkställighet i de övriga medlemsstaterna i enlighet med I-förordningens regler. Detta innebär att studiemedelsfordringar även faller utanför och I-förordningen, eftersom EU-dom- stolens tolkningar även är vägledande för motsvarande formuleringar i andra EU-författningar. CSN:s norska motsvarighet Lånekassen anser att den norska studieskuldsfordran är en privaträttslig fordran, eftersom den återbetalningsskyldige är en privatperson. Detta innebär, enligt Lånekassan, att en norsk dom därför kan ligga till grund för verkställighet i de länder som tillträtt . Även Statens innkrevingssentral (SI), som på uppdrag av Lånekassen försöker driva in fordringarna utomlands, anser att Lånekassens fordringar är privaträttsliga. Grunden för detta är, enligt SI, att fordran är ett lån som den studerande har tagit för att finansiera sin utbildning och till skillnad från offentligrättsliga fordringar ska gäldenären underteckna ett skuldebrev där gäldenären bland annat godtar att är laga domstol vid tvister om fordran. Domen från kan SI använda för indrivning av en fordran utomlands med stöd av . SI har dock framfört att det i praktiken är mycket svårt att begära tvångsindrivning med stöd av Luganokonven- tionen, eftersom enligt konventionen ska förfarandet vid ansökan om verkställighet regleras av lagen i den stat där verkställighet begärs.9 Indrivning av fordringar utomlands Utgångspunkten i den svenska internationella processrätten är att utländska domar inte tillerkänns rättskraft eller kan verkställas i . Det finns emellertid undantag vilka till stor del bygger på internationella överenskommelser. Enligt är huvudprincipen att utländska staters offentligrättsliga krav normalt inte ska tillgodoses med svenska domstolars hjälp, bortsett från sådana fall där motsatsen följer av internationella åtaganden. Denna princip kallas ibland för isolationsprincipen. En orsak för domstolslandet att tillgodose utländska krav kan vara rättspolitiska överväganden för att uppnå stabilitet, rättssäkerhet och smidighet i bland annat den internationella handeln och i familjeförhållanden, vilket i vissa fall förutsätter tillämpning av utländsk förmögenhets- och familjerätt. Det finns däremot normalt ingen anledning för en domstol att agera som en utländsk stats förlängda arm för att genomdriva den utländska statens statsintressen, till exempel att driva in skatt. Svenska domstolar kan således anse sig obehöriga att befatta sig med utländska offentligrättsliga krav och kan därmed komma att avvisa sådana mål med motiveringen att svenskt rättskipningsintresse saknas. Även om en talan avseende ett utländskt offentligrättsligt intresse väcks av ett privat rättssubjekt torde detta, enligt , inte påverka utgången när käranden fungerar som den utländska statens förlängda arm eller härleder sin rätt från den utländska staten, exempelvis när den utländska staten har överlåtit fordringar till en privat inkassobyrå som sedan i eget namn försöker driva in fordringarna i Sverige.10 Isolationsprincipen kan därför innebära att utländska domstolar kan komma att avvisa CSN:s talan, eftersom de utländska domstolarna kan hävda att talan rör ett svenskt offentligrättsligt krav och att det inte finns något intresse för domstolen att driva in studiestödsfordringar åt svenska staten. Det har då sannolikt inte någon betydelse om Intrum är käranden. Som tidigare nämnts dras emellertid gränsen mellan vad som är offentlig rätt och privaträtt 9CSN, Vilken betydelse har forumregler för CSN:s möjligheter att driva in och verkställa fordringar för utomlands bosatta?, , s. 5 ff. , Svensk internationell privat- och processrätt, 2008, s. 86 ff. inte på samma sätt i alla länder. Det är därför inte möjligt att förutse vilka länders domstolar som kommer att ta upp CSN:s talan till prövning. CSN har emellertid fört rättsliga processer i de nordiska länderna och i utan att målen har avvisats för att det gällt ett offentligrättsligt krav, se vidare avsnitt 2.4.2. I avsnitt 6.3 föreslår vi att staten, för att komma till rätta med de problem som CSN:s fordringshantering i utlandet innebär, kan ta initiativ till en EU-förordning på området eller eftersträva att en studiestödsfordran får en mer privaträttslig prägel så att en tvist faller inom I-förordningens tillämpningsområde. 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. 8.En myndighet för havs- och vattenmiljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flyktingmottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinationsprogram. 40.Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas. 41.Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. 42.Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. 44.Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 45.Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. 46.Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. 47.Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. 48.Multipla hälsoproblem bland personer . En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. 49.Förbud mot köp av sexuell tjänst. En utvärdering –2008. 51.Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. 52.Biologiska faktorer och könsskillnader Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. 53.Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om "pojkkrisen". Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Background Paper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. 54.Förbättrad återbetalning av studieskulder. Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas. Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. Förbud mot köp av sexuell tjänst. En utvärdering –2008. En mer flexibel utrikesrepresentation. Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Första hjälpen i psykisk hälsa. Ny ordning för nationella vaccinationsprogram. Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. Multipla hälsoproblem bland personer En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. En reformerad budgetlag. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Skolgång för alla barn. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. Svensk forskning om jämställdhet och skola. Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. Biologiska faktorer och könsskillnader i skolresultat. Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om pojkkrisen. Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Backgroundpaper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. Förbättrad återbetalning av studieskulder. Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. Bättre marknad för tjänstehundar. Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 – utmaningar för slutförvarsprogrammet. En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] Prissatt vatten? Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. för nyanlända utanför flyktingmottandet. Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. Flyttningsbidrag och unionsrätten.