sou · GYB344 · 2010-06-30 00:00:00 — För ändamålet är det tillräckligt att konstatera att ett antal näraliggande frågor hanteras i olika domstolsslag, nämligen , allmän domstol och allmän förvaltningsdomstol. Marknadsrättsliga och konkurrensrättsliga mål handläggs i och i allmän domstol medan mål enligt sektorsspecifik konkurrenslagstiftning handläggs i all- män förvaltningsdomstol. Enligt marknadsföringslagen gäller t.ex. följande. Talan som endast avser förbud mot fortsatt marknadsföring av en vara ska väckas direkt vid . Om talan också gäller skadestånd, ska talan dock väckas i . Förs talan om skadestånd separat, kan talan väckas i men 5 beslut enligt handelsregisterlagen (1974:157) och aktiebolagslagen (2005:551) om registrering av firma överprövas av förvaltningsrätt. Detsamma gäller för en länsstyrelses beslut enligt stiftelselagen (1994:1220) om registrering av firma och skatte- verkets beslut angående registrering av namnbyte enligt namnlagen (1982:670). Några måltyper som bör bli föremål för en fördjupad analys också i annan tingsrätt som är behörig enligt 10 kap. rättegångs- balken. Gäller talan marknadsstörningsavgift, är tings- rätt exklusivt forum. Tingsrätternas avgöranden i mål enligt marknadsföringslagen överklagas till . Det gäller dock inte beslut om utdömande av vite, som i stället över- klagas till hovrätt enligt sedvanliga regler. En likartad ordning gäller för mål enligt konkurrenslagen (avsnitt 2.2.3). Mål och ärenden enligt konkurrenslagen kan alltså handläggas såväl i allmän domstol som i . Mål som rör sektorsspecifik konkurrensfrämjande lagstiftning, såsom lagen om elektronisk kommunikation, ellagen (1997:857), lagen om offentlig upphandling samt försörjningslagen, handläggs i allmän förvaltningsdomstol. Domstolsprövningen av immaterialrättsliga och marknads- rättsliga mål är således uppdelad mellan allmän domstol, allmän förvaltningsdomstol och specialdomstol. En allmän utgångspunkt bör enligt uppfattning vara att måltyper som har många och starka beröringspunkter ska hanteras i ett domstolsslag, eftersom det bör leda till samordningsvinster. Sådana berörings- punkter finns enligt uppfattning mellan många av de nämnda måltyperna. Till exempel är sakfrågorna i de registreringsmål som Patentbesvärsrätten prövar i stor utsträckning desamma som de frågor de allmänna domstolarna prövar i intrångs- och ogiltighetsmål, t.ex. kravet på uppfinningshöjd i patentmål, kravet på särskiljningsförmåga i varumärkesmål och kravet på väsentlig skillnad i mönstermål. På samma sätt kan sakfrågorna i ett mönstermål som handläggs i tingsrätt vara i mångt och mycket de- samma som i ett mål om t.ex. vilseledande efterbildning enligt marknadsföringslagen som handläggs i . Följande teoretiska exempel kan användas för att illustrera hur samma grundfråga kan ge upphov till processer i skilda domstols- slag. Exemplet tar sikte på endast en aspekt, nämligen produktens form. Om också andra aspekter hade beaktats, t.ex. att produkten kan ha ett varumärkesskyddat namn eller innehålla patenterad teknik, kunde exemplet gjorts betydligt mer komplext. Ett företag har utvecklat en ny produkt med en unik form. För att skydda sig mot efterbildning av produkten söker företaget dels gemenskapsvarumärkesskydd för varans utstyrsel vid det gemenskaps- rättsliga registreringsverket för varumärken och mönster, Office for Harmonization in the Internal Market (OHIM), dels svenskt mönsterskydd vid . Några måltyper som bör bli föremål för en fördjupad analys vidare att produktens form har sådan originalitet att den har upphovs- rättsligt skydd som alster av brukskonst. En konkurrent gör invändning mot det registrerade svenska mönstret hos Patent- och registreringsverket.6 Invändningen leder till administrativa processer i Patentbesvärsrätten och, efter överklagande, hos . Konkurrenten börjar marknadsföra en exakt kopia av produkten i . Företaget kan nu föra talan mot konkurrenten enligt följande: a)intrång i gemenskapsvarumärket, där är exklusivt forum. Tingsrättens avgörande kan överklagas till och därefter till . b)intrång i det svenska mönsterskyddet. Vanliga forumreglerna är tillämpliga, dvs. huvudregeln är att svarandens hemvist avgör vilken tingsrätt som är behörig. Tingsrättens avgörande kan enligt sedvanliga regler överklagas till hovrätt och till . c)upphovsrättsintrång, där de vanliga forumreglerna är tillämpliga. d)intrång i det oregistrerade skyddet för gemenskapsformgivning, där är exklusivt forum. e)vilseledande efterbildning och/eller renommésnyltning och/eller otillåten jämförande reklam enligt marknadsföringslagen, där är exklusivt forum om talan förs om marknads- störningsavgift. Yrkas endast förbud mot fortsatt marknadsföring, ska talan väckas direkt vid . Yrkas skadestånd i sam- band med förbudstalan, ska talan väckas i . Yrkas skadestånd separat, antingen efter att har beslutat om förbud eller i de fall där något förbud inte krävs för utdömande av skadestånd (t.ex. vid vilseledande efterbildning), kan talan väckas i , men också i annan tingsrätt som är behörig enligt 10 kap. . Tingsrätternas avgöranden i marknadsföringsmål överklagas till , utom såvitt avser beslut om utdömande av viten som i stället överklagas till hovrätt. Sammantaget kan totalt sex olika processer komma att föras i svenska domstolar.7 De sex målen kan komma att hanteras i nio olika domstolar. Sex olika instanskedjor kan aktualiseras: 1.Patent- och registreringsverket – Patentbesvärsrätten – 2.Stockholms tingsrätt – – 3.Tingsrätt X – Hovrätt Y – Högsta domstolen8 6Konkurrenten kan också göra invändning mot gemenskapsvarumärket, vilket leder till processer vid OHIM och, efter överklagande, vid tribunalen och Europeiska unionens domstol (). 7Utöver processerna i kan som nämndes i föregående fotnot en process föras i OHIM – tribunalen – . 8X = svarandens hemvist, som förutsätts vara annan ort än . Hovrätt Y är den hovrätt som har tingsrätt X i sin domsaga. Några måltyper som bör bli föremål för en fördjupad analys Det är enligt uppfattning inte en tillfredsställande ordning att mål som har ett gemensamt upphov ska fördelas på så många domstolsslag och instansordningar. Det försämrar möjlig- heten att bygga upp och upprätthålla specialistkompetens på dessa områden. Detta gäller särskilt mot bakgrund av att antalet immaterialrättsliga och marknadsrättsliga mål är så litet. avgjordes 27 patentmål och cirka 160 övriga immaterial- rättsliga mål i tingsrätt. avgjordes i tingsrätt nio konkurrensmål och 16 marknadsföringsmål. Också målunderlaget i Patentbesvärsrätten och är litet. avgjordes 411 mål i Patentbesvärsrätten – varav 61 patentmål – och 59 mål i . En mer samlad domstolsprövning, där målen koncentrerades till en domstol, skulle ge upphov till en mer bärkraftig verksamhet. De domare som arbetar vid den domstolen skulle kunna få en hög kompetens inom aktuella rätts- områden genom att de gavs möjlighet att handlägga flera nära- liggande måltyper. Dessutom skulle möjligheterna att förena mål genom s.k. kumulation förbättras (jfr 14 kap. 7 och 7 a §§ rätte- gångsbalken). Det bör kunna medföra vinster i form av tid- och kostnadsbesparingar för såväl parterna som för domstolsväsendet. När samma typ av frågor prövas i flera domstolsslag och därmed av olika prejudikatsinstanser finns det en risk för oenhetlig praxis. Risken för detta är särskilt stor på områden såsom immaterialrätt och marknadsrätt, där målen är särskilt omfattande och komplexa. Genom att samla målen i ett domstolsslag förbättras förut- sättningarna för en god prejudikatbildning. Utöver att ha beröringspunkter i fråga om den rättsliga regleringen har aktuella måltyper också beröringspunkter på ett mer principiellt plan. Lagstiftningen på aktuella områden syftar direkt eller indirekt till att säkerställa en effektiv och utvecklings- främjande konkurrens. Detta grundläggande samband mellan marknadsrätten och immaterialrätten kommer till uttryck bl.a. i den gemenskapsrättsliga lagstiftningen.9 Mot den bakgrunden är det enligt uppfattning naturligt att samla dessa måltyper i ett domstolsslag. Ett annat skäl att samla aktuella måltyper i ett domstolsslag är att särskilda ledamöter deltar vid avgörandet av flera av dem, en 9 Jfr t.ex. punkten 8 i preambeln till det i avsnitt 2.2.2 nämnda EG-direktivet 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder och punkten 2 i preambeln till och rådets direktiv /95/EG av om tillnärmningen av medlemsstaternas varumärkeslagar, EUT L 299 , 8.11.2008 s. 25 (Celex 32008L0095). Av de angivna punkterna framgår att direktiven syftar till att åstadkomma en sund och effektiv konkurrens. Några måltyper som bör bli föremål för en fördjupad analys ordning som som nämnts anser är ändamålsenlig och därför bör behållas. är den tekniska expertisen som deltar i handläggningen av de immaterialrättsliga målen uppdelad på två domstolsslag, allmän domstol och Patentbesvärsrätten. De ekonomiska experter som deltar i handläggningen av de marknads- rättsliga målen är fördelade på allmän domstol (tings- rätt), allmän förvaltningsdomstol (Förvaltningsrätten i och Kammarrätten i , vid handläggning av mål enligt lagen om elektronisk kommunikation) och . En mer samlad domstolsprövning bör kunna leda till att de särskilda ledamöterna används mer effektivt än . De aktuella måltyperna tillhör generellt sett de mest komplicerade och omfattande målen som handläggs i domstol. Detta, tillsammans med det begränsade målunderlaget, gör att det finns ett stort behovet av koncentration. Målens omfattning och särart gör det vidare befogat att hantera dem på en särskild enhet för att säkerställa att de domare som handlägger målen får ägna sig i huvudsak och främst åt denna måltyp. Tanken på en mer samlad prövningsordning i domstol för de aktuella måltyperna, eller vissa av dem, är inte ny utan har fram- förts i olika sammanhang. Exempelvis föreslog patent- processutredning i betänkandet Patentprocessen m.m. (SOU 2001:33) att Patentbesvärsrättens verksamhet inom det industriella rättsskyddet (patent, varumärken, mönster och växtförädling) skulle föras över till för att läggas samman med tingsrättens befintliga verksamhet inom det immaterialrättsliga området. Det skulle enligt den utredningen leda till att ett mer rationellt utnyttjande av de totala resurserna på området uppnåddes som den systematiska svagheten som var en följd av uppdelningen av rättskipningen på domstolar med olika slutinstanser undanröjdes. föreslog i rapporten för bättre konkurrens (rapportserie 2009:4) att marknadsrelaterade mål borde samlas i ett och samma domstolsslag. En sådan åtgärd borde enligt verket vidtas för att förkorta beslutsprocessen och åstadkomma en enhetligare rättstillämpning. har i flera skrivelser till regeringen anfört att de immaterialrättsliga målen har många beröringspunkter med konkurrens- och marknads- föringsmål och att det finns sakligt sett starka skäl att överväga en samordning av dessa måltyper (se t.ex. Ju2008/2611/DOM). Några måltyper som bör bli föremål för en fördjupad analys I den enkätundersökning har genomfört upp- gav flera aktörer, såväl domstolar som organisationer, att det fanns ett behov av att ytterligare koncentrera och samordna domstols- prövningen av de immaterialrättsliga målen. Några såg också ett behov av att samordna domstolsprövningen av de immaterialrätts- liga målen och de marknadsrättsliga målen. I det föregående kapitlet bedömde att special- domstolar som huvudregel inte är en ändamålsenlig åtgärd. Vidare redogjorde i samma kapitel för under vilka förut- sättningar utredningen bedömer det som ändamålsenligt att ha en särskild domstol. Dessa förutsättningar är enligt utredningens upp- fattning uppfyllda när det gäller de immaterialrättsliga och marknadsrättsliga målen. Det kan därför finnas anledning att närmare överväga om det är befogat att inrätta en ny särskild domstol och att samla de immaterialrättsliga och marknadsrättsliga målen där. En sådan åtgärd skulle kunna öka förutsättningarna för att uppnå såväl en långsiktigt säkrad och förhöjd kompetens som en ökad snabbhet i domstolsförfarandet. Omfattningen på verk- samheten skulle sannolikt bli tillräckligt stor för att motivera en sådan ordning. Verksamhetens inriktning mot näringslivsrelaterade mål bör göra det attraktivt att arbeta på domstolen, något som underlättar rekryteringen av såväl domare som övrig personal med hög kompetens. Ett flertal frågeställningar behöver dock belysas närmare innan det är möjligt att mer i detalj ange hur en eventuell ny ordning för domstolsprövningen av de immaterialrättsliga och marknadsrättsliga målen ska utformas. Enligt bedömning föreligger det inte något behov av särskilt reglerad skyndsamhet i domstolsförfarandet för de immaterialrättsliga och marknadsrättsliga målen. är instanskedjan förkortad för flertalet av dessa mål. Möjligheten till prövning är i vissa fall begränsad till en domstolsinstans och i andra fall till två domstolsinstanser. Det är utifrån de aspekter Mål- utredningen har att beakta tveksamt om denna ordning är befogad. Därför kan det också finnas skäl att, i samband med en eventuell fördjupad analys med beskriven inriktning, överväga om den förkortade instanskedjan för de immaterialrättsliga och marknads- rättsliga målen bör tas bort eller förändras på annat sätt, bl.a. i syfte att göra hanteringen mer enhetlig. Några måltyper som bör bli föremål för en fördjupad analys 22.2.4Vissa mål enligt lagen om elektronisk kommunikation Vissa mål enligt lagen om elektronisk kommunikation är föremål för flera särskilda åtgärder. Målen hanteras med förtur (avsnitt 8.2.8). De hanteras i en förkortad instanskedja genom att den andra domstolsinstansen, Kammarrätten i , är slutinstans (avsnitt 9.1.1). Särskilda ledamöter, som är ekonomiska experter, deltar som huvudregel vid domstolarnas prövning av målen (avsnitt 6.2.2). För målen gäller dessutom särskilda preklusionsregler. Av dessa regler följer att i förvaltningsrätt får nya omständigheter eller ny bevisning åberopas när gått från det att tiden för överklagande gått ut, endast om parten gör sannolikt att parten har haft en giltig ursäkt att inte åberopa omständigheten eller beviset tidigare. I kammarrätten får nya omständigheter eller nya bevis endast åberopas om det finns synnerliga skäl (avsnitt 10.3). De aktuella målen enligt lagen om elektronisk kommunikation innehåller ofta komplicerade sakfrågor av ekonomisk art. Att sär- skilda ledamöter deltar vid avgörandet är mot den bakgrunden enligt uppfattning en ändamålsenlig åtgärd för att åstadkomma särskild kompetens i domstolsförfarandet. Skriftväxlingen i målen enligt lagen om elektronisk kommunikation är ofta utdragen. Innan de särskilda preklusions- reglerna infördes var det inte ovanligt att en part kom med nya åberopanden först sent i processen, efter det att såväl rätten som motparten uppfattat skriftväxlingen som avslutad (jfr prop. 2006/07:119 s. 32). Med hänsyn till detta och mot bakgrund av det som anfördes i avsnitt 21.3, är preklusionsregler enligt Mål- utredningens bedömning en i och för sig ändamålsenlig åtgärd för dessa mål. Som nämndes i det angivna avsnitten anser utredningen emellertid att en ordning som innebär att det överlämnas till rätten att i varje enskilt fall avgöra dels om någon preklusionsverkan be- hövs, dels när preklusionstidpunkten ska inträda är att föredra framför regler som, liksom preklusionsreglerna i lagen om elektronisk kommunikation, innebär att preklusionstidpunkten in- faller automatiskt efter det att förfarandet i den första domstolsinstansen har inletts. Vissa mål enligt lagen om elektronisk kommunikation är vidare som nämnts föremål för ytterligare två särskilda åtgärder, nämligen förtur och förkortad instanskedja. Det är enligt bedömning tveksamt om dessa mål har behov av särskilt reglerad skyndsamhet och därmed om dessa åtgärder är motiverade. Några måltyper som bör bli föremål för en fördjupad analys gäller behovet av ett snabbt avgörande anfördes i förarbetena att en rimlig utgångspunkt för handläggningen av mål enligt lagen om elektronisk kommunikation är att de i normalfallet ska kunna av- göras från det att de kommer in till domstolen (avsnitt 8.2.8). Denna utgångspunkt sammanfaller med regeringens långsiktiga verksamhetsmål för domstolarnas handläggning av förvaltningsmålen, dvs. för den målgrupp målen enligt lagen om elektronisk kommunikation ingår i (avsnitt 16.1). Det är enligt uppfattning mot den bakgrunden svårt att se att det skulle vara motiverat att prioritera målen enligt lagen om elektronisk kommunikation framför övriga förvaltningsrättsliga mål, dvs. att handlägga måltypen med förtur. Det är enligt ut- redningens bedömning också tveksamt om det är motiverat att ha en förkortad instanskedja för dessa mål. Om det vid en eventuell fördjupad analys bedöms finnas skäl att ha en förkortad instans- kedja, bör det enligt uppfattning övervägas om överklagandeförbud med ventil eller språngrevision i stället bör användas (jfr avsnitt 21.2). Det finns anledning att i detta sammanhang nämna de syn- punkter som lämnats till utredningen från , bl.a. genom den expert som har biträtt . Enligt är det som anges i avsnitt 21.2.3 om att rättssäkerheten och prejudikatbildningen påverkas negativt om en kammarrätt görs till slutinstans inte tillämpligt när det gäller mål enligt lagen om elektronisk kommunikation. Vidare har myndig- heten framfört att de särskilda åtgärder som gäller för dessa mål, och den förkortade instanskedjan i synnerhet, är ändamåls- enliga och har en positiv effekt på domstolsprövningen i såväl skyndsamhets- som kompetenshänseende. Av dessa och andra skäl delar inte utredningens bedömning av be- hovet av förkortad instanskedja och förtur för de aktuella målen. Den expert från som har biträtt utredningen in- stämmer i Post- och bedömning att de särskilda åt- gärder som gäller för mål enligt lagen om elektronisk kommunikation är ändamålsenliga. uppgift är dock att med helhetsperspektiv bedöma vilka särskilda åtgärder som i sammanhanget bäst gagnar högt ställda krav på domstolarnas dömande verksamhet. Det är mot den bakgrunden utredningens bedömning ska ses också när det gäller målen enligt lagen om elektronisk kommunikation. Några måltyper som bör bli föremål för en fördjupad analys 22.3Fall där det kan finnas skäl att förändra den befintliga åtgärden I detta avsnitt behandlas några måltyper som enligt Målut- redningens bedömning har behov av särskilda åtgärder för att upp- nå särskild kompetens. För dessa måltyper gäller redan en särskild åtgärd, nämligen koncentration. anser att denna åt- gärd i och för sig är ändamålsenlig för dessa måltyper. Det kan dock finnas skäl att närmare överväga om åtgärden bör förändras. Innan någon sådan prövning sker måste dock som nämnts ett kompletterande beredningsunderlag tas fram på lämpligt sätt. Mål enligt lagen om grupprättegång har, till följd av de speciella processuella reglerna, enligt uppfattning behov av särskild kompetens i domstolsförfarandet. Måltypen är koncentrerad till de 25 tingsrätter som är fastighetsdomstolar (avsnitt 4.1.9). Målen är alltså koncentrerade till drygt hälften av landets 48 tingsrätter. Mellan , när lagen om grupprättegång trädde i kraft, och kom det endast in ett tiotal mål totalt till de 25 behöriga tingsrätterna (Ds 2008:74). avgjordes i tingsrätt två mål enligt lagen om grupp- rättegång. Mot bakgrund av det ringa antalet mål är det tveksamt om alla behöriga domstolar ens på i tillräcklig ut- sträckning kan utveckla särskilda rutiner för handläggningen av dessa mål och särskild kunskap på detta område. För att syftet med koncentrationen ska uppnås kan det därför finnas anledning att koncentrera målen i högre utsträckning. Regeringens har som nämnts i propositionen Mark- och miljö- domstolar (prop. 2009/10:215) föreslagit att fastighetsdomstolarna avskaffas samt att fem nya Mark- och miljödomstolar inrättas och att dessa övertar bl.a. fastighetsdomstolarnas verksamhet (avsnitt 3.4.2). Om förslaget genomförs, kan en möjlighet vara att koncentrera målen enligt lagen om grupprättegång till de fem tingsrätter som föreslås bli Mark- och miljödomstolar. En sådan förändring bör förbättra möjligheterna att bygga upp särskild kompetens. Frågan om koncentrationsgraden skulle bli tillräcklig om målen koncentrerades till fem tingsrätter, får emellertid prövas vid en eventuell fördjupad analys. Tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål har också enligt Målut- redningens uppfattning, till följd av processuell särreglering, behov av särskild kompetens i domstolsförfarandet. Det är 24 av 48 tingsrätter som är behöriga att pröva dessa måltyper (avsnitt 4.1.3). Några måltyper som bör bli föremål för en fördjupad analys På samma sätt som för målen enligt lagen om grupprättegång kan det för de berörda måltyper sättas i fråga om den nuvarande koncentrationsgraden är tillräcklig. avgjordes totalt 24 tryckfrihetsmål och yttrande- frihetsmål i tingsrätt. Det begränsade antalet mål talar enligt Mål- utredningens bedömning för att det kan finnas skäl att överväga koncentration till ett färre antal tingsrätter. Exakt hur många tings- rätter som bör vara behöriga att handlägga tryckfrihetsmål och yttrandefrihetsmål, får prövas vid en eventuell fördjupad analys. Bedömning: De särskilda åtgärder som gäller för migrations- målen bör inte nu tas bort eller förändras. För migrationsmålen gäller fem särskilda åtgärder. Målen är koncentrerade till tre av tolv förvaltningsrätter. De handläggs inom ramen för särskilda domstolar. Flertalet migrationsmål ska hand- läggas skyndsamt, dvs. Instanskedjan är förkortad till två domstolsinstanser. Den andra domstolsinstansen, Migrations- överdomstolen, ska meddela prövningstillstånd endast för prejudikatfall och extraordinära fall, inte för ändringsfall. Migrationsmålen har ett antal särdrag som sammantagna gör måltypen unik bland de måltyper som är föremål för särskilda åtgärder. Till särdragen hör att migrationsmålen är en av de allra största målgrupperna som handläggs i allmän förvaltningsdomstol, att antalet mål varierar kraftigt , att förutsättningarna för prövningen snabbt kan förändras till följd av ändrade förhållanden i omvärlden och att handläggningstiden i domstol är förknippad med mycket stora kostnader för samhället. Dessa särdrag, tillsammans med det förhållandet att i tilläggsdirektiv har fått ett särskilt uppdrag som endast avser migrationsmålen, gör det be- fogat att behandla migrationsmålen i ett särskilt kapitel. I detta kapitel behandlar därför utredningen frågan om de särskilda åt- gärder som gäller för migrationsmålen är ändamålsenliga eller om de bör tas bort eller förändras i något eller några avseenden. Tilläggsdirektiven till återfinns i bilaga 2. En redogörelse för bakgrunden till tilläggsdirektiven finns i avsnitt 3.4.3. Vid handläggningen av migrationsmål krävs kunskaper som är specifika för denna målgrupp. Utöver kunskap om utlännings- och folkrätt behövs kunskap om förhållandena i andra länder och om bedömningen av uppgifter om sådana förhållanden. Ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskaps- ärenden (prop. 2004/05:170) anfördes angående detta förhållande bl.a. följande (s. 136 f.): Kännedom om förhållanden i andra länder är av största betydelse för bedömningen av utlänningsärenden. I asylärenden krävs kännedom om de politiska förhållandena i det land där sökanden uppger att han eller hon riskerar förföljelse. Det räcker dock inte med kunskap om olika politiska partier och om vilken typ av politisk aktivitet eller till- hörighet till etnisk eller religiös grupp som kan föranleda förföljelse från regimen eller från andra grupper i samhället.