sou · GYB312 · 2010-02-23 00:00:00 — publicerar, som en del i , statistikrapporter som ingår i den officiella statistiken, bl.a. om folkbibliotek, museer och konsthallar samt kulturens finansiering. producerar också självt eller uppdrar åt andra att sammanställa statistik som inte ingår i officiella statistik. Exempel på sådana rapporter är de som handlar om musik, vilka också publiceras i . I rapporten om musik tar fram statistik om musiklivet som grundar sig på uppgifter från de institutioner, organisationer och fria grupper som har fått statsbidrag. Det handlar bl.a. om uppgifter om antal besökare, antal konserter och intäkter. Vad gäller t.ex. publikantalet bygger redovisningen ofta på skattningar, särskilt för de fria musikgrupperna. Just statistiken på musikområdet har kritiserats för att vara mindre användbar i vissa fall beroende på detta samt förändringar i redovisningsprinciperna över tid.3 konstaterar i årsredovisningen att det finns ett stort utvecklingsbehov när det gäller scenkonststatistik. De sammanställningar som görs sägs ha stora brister i förhållande till de krav som ställs på statistik av god kvalitet. avser att presentera en helt ny statistik 2010 där bl.a. institutionernas dubbelredovisningar inom musikområdet har neutraliserats. För att skapa en scenkonststatistik som inte utgår från återrapporteringarna av bidrag har avslutat ett pilotprojekt inom dansområdet. En redovisning av detta ska presenteras . 3.3Konstnärsnämndens verksamhet på musikområdet har till uppgift att besluta om statliga bidrag och ersättningar till konstnärer. Myndigheten ska även hålla sig underrättad om konstnärernas ekonomiska och sociala förhållanden samt löpande bevaka trygghetssystemens utformning och till- Den professionella orkestermusiken i (SOU 2006:34), s. Statens insatser på musikområdet lämpning i förhållande till konstnärlig verksamhet. Myndigheten ska i sin verksamhet integrera ett jämställdhets- och mångfaldsperspektiv samt ett internationellt och interkulturellt utbyte och samarbete. Inom sitt bevakningsuppdrag samlar och sammanställer nämnden information om ekonomiska och sociala villkor för de yrkesverksamma inom samtliga konstområden. I uppdraget ingår också att nämnden ska verka för att statliga myndigheter tar hänsyn till konstnärers särskilda villkor. Nämnden informerar också om hur konstnärer kan hitta rätt information om skatter, försäkringar, bidrag och företagande. Inom ramen för sitt stödjande uppdrag fördelar och bidrag till enskilda konstnärer inom bild-, form-, musik-, dans-, teater- och filmområdena. Målet för bidragsgivningen är, enligt regleringsbrevet, att öka möjligheten för kvalificerade konstnärer som lever och verkar i att ägna sig åt sitt konstnärliga arbete och att vidareutveckla sitt konstnärskap. Vägledande vid fördelningen är den konstnärliga kvaliteten på de sökandes arbete, omfattningen av den konstnärliga verksamheten och behovet av ekonomiskt stöd. strävar även så långt det är möjligt efter mångfald och spridning av stödet inom olika konstformer, vad gäller ålder och kön samt geografiskt i landet. På musikområdet fattas beslut om stipendier av arbetsgruppen för komponister eller arbetsgruppen för musiker och sångare. Beslut om långtidsstipendier fattas dock av myndighetens styrelse efter beredning i arbetsgrupperna. Arbetsgrupperna består av 8–12 ledamöter och utses av nämndens styrelse. Beslut om stipendier fattas bl.a. med stöd av förordningen (1976:528) om bidrag till konstnärer, förordningen (1989:500) om vissa särskilda insatser på kulturområdet och förordningen (1992:542) om pensionsgrundande konstnärsbidrag m.m. stödjer yrkesverksamma musiker, sångare och komponister med . På musikområdet fördelas de stipendier som beskrivs nedan. Statens insatser på musikområdet Arbetsstipendier syftar till att ge professionella konstnärer med väl dokumenterad verksamhet ekonomisk trygghet av konstnärlig yrkesutövning. De delas ut för ett eller med varierande belopp. Stipendiet kan användas på det sätt som mottagaren finner lämpligt, exempelvis till resor, lokalhyror, kurser eller inköp av material. Inom musikområdet delas främst ettåriga stipendier ut, ca 170 stycken . Målinriktade arbetsstipendier avser ett konkret, avgränsat konstnärligt arbete som mottagaren vill genomföra. Beloppet kan därför vara lägre än ett ordinarie arbetsstipendium. Arbetsstipendier och målinriktade arbetsstipendier för ett och är skattefria. Stipendier än är däremot skattepliktig inkomst och därmed pensionsgrundande (betalar då pensionsavgiften). fördelades till komponister 113 ettåriga arbetsstipendier om och 7 femåriga om . Till musiker och sångare fördelades 91 ettåriga målinriktade och ordinarie arbetsstipendier om 35 000–samt 2 tvååriga arbetsstipendier om . Bidrag till internationellt kulturutbyte kan dels avse svenska konstnärers deltagande i utbyte utomlands, dels utländska konstnärer eller andra personer som bjuds in till i första hand för att arbeta eller utbyta idéer här med svenska konstnärer. Huvudsyftet med bidraget till internationellt kulturutbyte är att presentera svensk musik (i meningen musik skapad eller spelad i ) för en utländsk publik och att främja samarbete och utbyte mellan svenska och utländska tonkonstnärer. fördelar i kulturutbytesbidrag inom musik. Bidragen varierar mellan 3 000 och ca . När det gäller kulturutbyte i utlandet kan bidrag exempelvis utgå för enstaka gästspel, en kortare turné eller ett framträdande vid en festival utomlands. Inbjudan krävs och att repertoaren innehåller svensk musik. Bidragen begränsas i allmänhet till kostnaderna för resor, transport och försäkring – det förutsätts att inbju- Statens insatser på musikområdet dan gäller ett sammanhang tillräckligt seriöst för att inbjudaren ska svara för uppehälle och rimligt gage. Bidrag till produktionskostnader ges inte. Bidragen är i princip individuella, men det finns möjligheter för duor att få bidrag. Grupper om tre personer eller fler hänvisas till och . Bidrag för internationellt kulturutbyte kan också erhållas för att bekosta resor i samband med inbjudan till av framstående utländska konstnärer eller andra personer som kan ge värdefulla impulser för gemensamt idéutbyte eller arbete. Centralt är då de svenska konstnärernas utbyte av samarbetet, som kan ske i form av exempelvis seminarier, workshops eller gemensamma konstnärliga projekt. Bidrag ges inte till produktionskostnaderna utan avser endast resa till . Bidrag kan sökas av såväl individuella konstnärer som företrädare för grupper. Långtidsstipendium delas ut för att ge en yrkesverksam konstnär, som dokumenterat konstnärlig verksamhet av god kvalitet, arbetsmässig trygghet för att utveckla denna verksamhet. Genom särskilda riksdagsbeslut har nämnden kunnat dela ut tioåriga långtidsstipendier vissa år. Stipendiet utgår till en summa motsvarande tre basbelopp, ca . löper 25 långtidsstipendier på tonområdet som fördelats till komponister och musiker. Samarbete mellan komponist och musiker/sångare Bidrag för samarbete mellan komponist och musiker/sångare syftar till att främja tillkomsten och framförandet av nya verk. stödjer cirka 10–15 samarbetsprojekt till ett sammanlagt belopp av . Bidrag kan sökas av och för alla genrer – även för improvisationsmusik – och avser ett gemensamt projektarbete som ska leda fram till ett uruppförande. Såväl etablerade grupper som tillfälliga samt enskilda musiker kan ansöka om bidrag. Musikergruppen ska ha högst ett tiotal medlemmar och ska samarbeta med en eller flera komponister. Samtliga som ingår i en ansökan ska vara yrkesverksamma komponister eller musiker/sångare samt vara permanent Statens insatser på musikområdet bosatta i och/eller ha sin huvudsakliga konstnärliga verksamhet i landet (undantag kan göras för enstaka medlemmar i en musikergrupp). Bidragen avser arbete med komposition och instudering av det nya verket och fördelas som personliga målinriktade stipendier (skattefria) eller som skattepliktiga projektbidrag. Samarbetsprojekt som beviljas stöd ska framföras därpå. Tid, plats och ort för uruppförande bestäms i samråd med . I samband med uruppförandet står kostnader såsom resor, hotell och lokalhyra. Bidragen fördelas genom gemensamt beslut av arbetsgruppen för musiker och sångare och arbetsgruppen för komponister. Besluten grundas på en bedömning av de planerade projektens konstnärliga kvalitet men vikt läggs också vid att bidragen ska spridas över olika genrer och över landet. Musikalliansen, liksom dans- och teaterallianserna, har skapats för att erbjuda en anställningsform som ökar frilansande skådespelares, dansares och musikers trygghet på arbetsmarknaden och minskar beroendet av arbetslöshetsförsäkringen samt stimulerar till utveckling och rörlighet inom respektive konstområde. Allianserna bör också verka för att skådespelares, dansares och musikers särskilda kunskaper bättre tas tillvara inom andra områden som t.ex. lärarutbildning och näringsliv. En utgångspunkt för verksamheterna är att arbetsmarknadens parter har träffat erforderliga avtal om anställningsformer och anställningsskydd inom området. lämnar bidrag till Teater-, Dans- och Musikallianserna. Bidraget lämnas med stöd av regleringsbrev, anslaget 1:2 ap. Av anslagsposten ska gå till Musikalliansen. Musikalliansens verksamhet ska enligt bolagsordningen vara att bedriva verksamhet som arbetsgivare för frilansande utövare inom musikområdet och genom förmedling, personalutveckling och på andra sätt verka för att denna personal kan beredas kontinuerligt arbete inom yrkesområdena samt därmed jämförlig verksamhet. Musikalliansen bedriver inte någon producerande verksamhet och är inte heller någon kommersiell artistförmedling. Musikalliansens verksamhet består förutom anställningar av frilansmusiker även i att stimulera till utveckling och rörlighet Statens insatser på musikområdet inom musikområdet nationellt och internationellt, samt att genomföra kunskapsinsamling och vara en kunskapsbank vad gäller frilansmusikers konstnärskap och arbetsmarknad. Den som är anställd i Musikalliansen fortsätter sin verksamhet som frilansmusiker. för anställning hos annan arbetsgivare tar musikern tjänstledigt från Musikalliansen och när den tidsbegränsade anställningen upphör träder musikern åter i tjänst hos Musikalliansen. Engagemangen hos andra arbetsgivare kan vara allt från endagsspelningar till längre kontrakt. En anställning i Musikalliansen innebär grundtrygghet i form av månadslön, pensionsinbetalning, trygghetsförsäkringar och semester. En referensgrupp gör urvalet bland de sökande enligt anställningsreglerna, av vilka även framgår att faktorer som mångfald i uttryck, geografisk spridning och jämställdhet ska beaktas. hade Musikalliansen 101 musiker anställda. Kvalificerade till anställning är utövare som är yrkesverksamma frilansare inom musikområdet och som inte är ålders- eller SPV- pensionärer. Med utövare menas instrumentalister, sångare, korister, musikalartister och dirigenter. De musiker som anställs ska dessutom bedriva en verksamhet som är kulturpolitiskt relevant. I det kollektivavtal som ligger till grund för verksamheten är detta krav formulerat på följande sätt: För att ha rätt till anställning krävs att den sökandes verksamhet omfattas av offentligt kulturstöd. Sökande måste ha arbetat som utövare vid institution, hos en arrangör eller motsvarande som uppbär offentligt kulturstöd, eller själv ha mottagit offentligt kulturstöd i form av bidrag eller stipendier, samt arbetat kontinuerligt som utövare räknat från ansökningstillfället. Stiftelsen är en statlig stiftelse vars uppdrag följer av de stadgar som stiftaren fastställt. Staten är ensam stiftare och stadgarna fastställs av regeringen. Det senaste ändringsbeslutet fattades (dnr Ku2004/549/Kr). I stadgarna sägs i 1 § att stiftelsen har till ändamål att främja utvecklingen av musiklivet i hela landet och inom olika musikaliska uttrycksformer. Stiftelsens verksamhet ska anpassas efter regionala och lokala behov. Stiftelsen ska i detta syfte samverka med länsmusiken och andra intressenter. Enligt 3 § i stadgarna ska stiftelsen arbeta mot övergripande mål som är att: bidra till bredd och variation i musikutbudet i hela landet genom att komplettera regional och lokal musikproduktion och i samarbete med andra intressenter arrangera konsertturnéer samt stödja musikfestivaler och andra större musikevenemang, främja utvecklingen av olika musikgenrer genom stöd och service till musiklivets intresseorganisationer, verka för att svenskt musikliv berikas genom ökade kontakter med andra länder. Enligt 4 § i stadgarna ska stiftelsens fonogramverksamhet särskilt inriktas på utgivning av dels ny svensk musik, som är orepresenterad eller ofullständigt representerad på fonogram, dels i verksamma artister vars konstnärskap inte kan anses tillräckligt dokumenterat på fonogram. Stiftelsen ska vid denna utgivning sträva efter att komplettera den musik som ges ut av andra fono- Övrig utgivning får ske om kostnaden kan täckas på affärsmässig grund eller med bidrag från andra uppdragsgivare. Fonogramutgivningen ska så långt som möjligt anpassas till innehållet i stiftelsens övriga verksamhet. Rikskonserters verksamhet styrs också av ett särskilt beslut med mål, återrapporteringskrav och uppdrag som beslutas av regeringen. Innehållet i uppdraget så som det formulerats i dessa beslut har till del varit detsamma som i stadgarna. I regeringsbeslutet (Ku2008/2172/) citeras inledningsvis de övergripande målen från stadgarnas 3 §. Dessa övergripande mål preciseras dock även på följande sätt: Målet för Svenska rikskonserters produktioner är att de ska vara ett komplement till det regionala och lokala musikutbudet, särskilt avseende musikformer med svag institutionell förankring. Målet är att stödja tonsättare och frilansartister genom att beställa, leverera och framföra beställda kompositioner. Målet är att främja intresset i utlandet för svensk musik och svenska artister. Målet är att genom samverkan med länsmusiken, regionala och lokala konsertarrangörer samt musikproducenter främja musiklivet och utvecklingen av olika musikgenrer. Målet är att ge det fria musiklivet bättre arbetsförutsättningar genom kunskapsutveckling i samverkan med musiklivets organisationer. Målet är att bedriva samarbeten kring kvalitativt musikutbud och utveckling av det unga musiklivet. I regeringsbeslutet sägs inte mer om den fonogramverksamhet som bedrivs vid Rikskonserter () än att målet är att stödja genrer som är svagt företrädda inom den kommersiella utgivningen. För den verksamhet med elektroakustisk musik (EMS) som bedrivs sägs målet vara att behålla EMS nationella roll inom den elektroakustiska musiken genom att i oförändrad omfattning upplåta studior åt professionella tonsättare för produktion och utvecklingsarbete samt för att bedriva utbildningsverksamhet. Rikskonserter har också uppdrag som är direkt kopplade till de lokaler som stiftelsen disponerar i . Vad gäller konsertverksamheten vid 11 sägs i regeringsbeslutet att målet är att 11 ska stå till musiklivets förfogande. För folk- och världsmusikscenen Stallet är målet att Stallet ska vara arena för folk- och världsmusik. Programverksamheten disponeras av (RFoD). I det särskilda regeringsbeslutet anges även i enlighet med vilka verksamhetsgrenar Rikskonserter ska redovisa, samt ett antal mätbara prestationer som ska återrapporteras inom olika områden. De övergripande riktlinjer som finns i stadgar och särskilda regeringsbeslut har av stiftelsens ledning även vidareutvecklats i interna strategidokument och andra riktlinjebeslut. En av styrelsen 2008 reviderad strategi för framtiden understryker att Rikskonserter ska vara ett operativt organ till stöd för musiklivet. Det innefattar bl.a. att Rikskonserter i ökad omfattning ska verka med större och omfattande produktioner, samarbeten med olika delar av musiklivet och internationell verksamhet. 4.2Rikskonserters intäkter och kostnader Rikskonserters totala intäkter av anslag uppgick till , de egna intäkterna uppgick till . Det vill säga totalt . Kostnaderna kan delas upp på löner, , lokaler , och produktionskostnader, . Det vill säga totalt . Intäkterna kan också delas upp på de fem verksamhetsgrenar som Rikskonserter utgår ifrån i årsredovisningen och som baseras på återrapporteringskraven i uppdraget: svensk och internationell konsertproduktion, samarbete med musiklivet i , fonogramverksamhet (), elektroakustisk musik (EMS) samt konsertverksamhet vid 11 och Stallet. Nedan framgår hur anslaget fördelats samt hur stora egna intäkter som bokförts under varje verksamhetsgren. Av Rikskonserters uppdrag från regeringen framgår att samarbetsprojekt ska redovisas separat. Det innebär att alla samarbetsprojekt inom redovisas under verksamhetsgrenen samarbete med svenskt musikliv – och att kostnader och intäkter därmed utesluts från övriga verksamhetsgrenar. Svensk och internationell konsertproduktion: anslag , övriga intäkter . Samarbete med svenskt musikliv: anslag , övriga intäkter . Fonogramverksamhet (): anslag , övriga intäkter, . Elektroakustisk musik (EMS): anslag , övriga intäkter . Konsertverksamhet vid 11 och Stallet: anslag , övriga intäkter . I det följande ges en översiktlig bild av den verksamhet som bedrivits vid Stiftelsen . Beskrivningen utgår i huvudsak från årsredovisningen men har kompletterats med ytterligare information som utredningen inhämtat via kontakter med stiftelsens företrädare. Beskrivningen följer i möjligaste mån den indelning i verksamhetsgrenar som används i Rikskonserters årsredovisning. 4.3.1Konsertproduktion och samarbete med musiklivet Rikskonserter har som framgått ovan en rad olikartade uppdrag. Konsertproduktion och samarbeten är de viktigaste delarna. Konsertproduktionen har till främsta syfte att turnera musikgrupper och ensembler runt . Artisterna erbjuds till konsertarrangörer till subventionerade priser. Konsertproduktionen kan vara av olika slag. Exakt vilka arbetsinsatser som görs av Rikskonserter och vilka som hanteras av andra parter kan variera. Arbetsfördelningen beror ofta på vem som tagit initiativ till projektet. har t.ex. 6 produktioner tillkommit på initiativ av musiker eller ensembler, 7 stycken på initiativ av konsertarrangörer och 13 stycken på Rikskonserters eget initiativ. Därtill kommer ett stort antal som är utpräglade samarbetsinitiativ, kring 30 stycken. En annan viktig väg att fånga upp artister att erbjuda de svenska arrangörsnäten är mässor och showcases i I denna del bevakar Rikskonserter en aktuell marknad för att hålla sig uppdaterad avseende relevant repertoar och artister. Totalt fem produktioner har initierats denna väg . I produktioner som föreslås av artisterna själva kan Rikskonserters produktionsinsats handla om följande moment: genomgång av repertoar, budgetarbete, försäljning, turnéplanering, resebokningar, hotellbokningar, förhandlingar och kontraktsskrivningar med artister respektive konsertarrangörer, upphandling av teknisk personal samt framtagande av marknadsföringsmaterial och i förekommande fall kontakter med media. Produktioner som initierats på annat sätt följer i stort samma mall men med viss variation. I produktioner som föreslås av konsertarrangörer tas i stället först kontakt med artister. I övrigt handlar det om samma arbetsuppgifter. I utpräglade samarbetsproduktioner sker de nämnda arbetsuppgifterna utifrån en överenskommelse beträffande fördelning av insatser och kostnader. Ofta kan dock Rikskonserter vara enda part med produktionspersonal. I de produktioner som görs på helt eget initiativ – från ax till limpa – har Rikskonserter produktionsidéer som man iscensätter t.ex. genom att sammanställa repertoar, kontakta artister och sedan erbjuda produktionen till konsertarrangörer. De samarbetsprojekt som beskrivs i Rikskonserters årsredovisning kan alltså innefatta allt från att Rikskonserter går in som fullskalig producent av en konsert eller turné, till att Rikskonserter enbart hjälper till med att ta fram trycksaker för ett arrangemang. För utredningen har det mot bakgrund av detta, och utifrån det tillgängliga underlaget, varit svårt att alltid avgöra hur stor, eller exakt vilken, roll Rikskonserter spelat i enskilda projekt. Vi har därför valt att illustrera hur det kan se ut med ett antal belysande exempel. Antalet konserter däremot redovisas bara i totala siffror över antalet konserter som Rikskonserter står bakom, ett uttryck som alltså kan rymma tämligen olikartade insatser. Rikskonserter har som framgått ovan uppdrag som kan överlappa. Eftersom produktionsverksamheten ofta – och med nödvändighet – innefattar samarbeten med externa parter är det svårt att särskilja den från samarbetsuppdraget och omvänt. Uppdraget ser dock ut så och Rikskonserter måste alltså redovisa de båda delarna separat. Den lösning som valts är att redovisa alla produktioner som gjorts i samverkan med externa parter i under samarbete med svenskt musikliv. Det som återstår under svensk konsert- produktion är enbart egen konsertproduktion som inte involverat externa parter. Mot bakgrund av den nära kopplingen mellan de båda verksamhetsgrenarna svensk och internationell konsertproduktion samt samarbete med svenskt musikliv beskrivs de båda två i detta avsnitt. Vidare redovisas kunskapsutveckling, internationell verksamhet och kompositionsbeställningar också i det följande då de redovisningsmässigt innefattas i verksamhetsgrenarna för konsertproduktion och samarbete. Svensk och internationell konsertproduktion Svensk och internationell konsertproduktion är Rikskonserters största verksamhetsgren. Enligt uppdraget för stiftelsen är målet för Rikskonserter bl.a. att dess produktioner ska vara ett komplement till det regionala och lokala musikutbudet, särskilt avseende musikformer med svag institutionell förankring. Verksamheten omfattar huvudsakligen västerländsk konstmusik, jazz och improvisationsmusik, samt folk- och världsmusik. Många produktioner kombineras också med seminarier eller liknande i syfte att utveckla kontakten mellan artister, tonsättare och publik. Beslut om turné- omfattning görs separat för varje konsertproduktion och Rikskonserter gör bl.a. en kulturpolitisk avvägning för att säkerställa att olika typer av musik når ut till platser i landet där ett motsvarande utbud saknas. Statistiken avseende Rikskonserter visar på i stort sett samma antal konserter 2008 som 2007. I stod Rikskonserter bakom 534 konserter 2008 jämfört med 2007. I utlandet stod stiftelsen bakom 197 konserter 2008 jämfört med 2007. Sammanlagt innebar detta i stort sett oförändrat antal konserter totalt sett (731 mot 733). Däremot ökade publiken något i omfattning. I var publiken totalt ca 103 000 mot ca 91 000 och i utlandet ca 93 000 mot ca 83 000. Statistiken visar också att av den totala publiken vid konserterna i var bosatt utanför . Om man ser till antalet konserter per län så framgår att 197 av de 534 konserter som hölls i ägde rum i , dvs. av samtliga konserter. Det bör nämnas att här ingår även den internationella som hållits . Det gör att siffran blir ovanligt hög – motsvarande siffra är 108 konserter. För övriga län sträcker sig antalet från 38 konserter i () till tre konserter i (0,). Samarbete med svenskt musikliv Olika typer av samarbeten är som nämnts en del i Rikskonserters verksamhet. Enligt uppdraget för stiftelsen är målet att genom samverkan med länsmusiken, regionala och lokala konsertarrangörer samt musikproducenter, främja musiklivet och utvecklingen av olika musikgenrer. Samarbeten sker i praktiken med allt från länsmusiken, till enskilda artister, konsert- och utbildningsinstitutioner och innefattar både samarbeten kring konsertproduktion och t.ex. informationsverksamhet. genomfördes produktioner tillsammans med totalt ca 100 samarbetspartners. Som framgått ovan budgeterar Rikskonserter totalt inom denna verksamhetsgren. Totalt avsåg rörliga produktionskostnader i aktuella projekt, resterande medel avsåg fasta kostnader för t.ex. löner hos Rikskonserter.