sou · GXB399 · 2010-01-01 00:00:00 — Kvinnor har berättat om fler hot i fosterhem och männen om fler hot under placeringar på institutioner. Majoriteten av de 60 intervjupersoner har rapporterat om att de blivit slagna av institutionspersonal eller fosterföräldrar där de bodde. För många fanns alltså erfarenheter av att hoten kunde övergå i fysiskt våld. Hot om våld vid läxläsning bodde i ett fosterhem. Hon berättar att hennes foster- mor regelbundet slog henne. Fostermodern var mycket sträng när hon skulle förhöra på läxorna. Om hon svarade fel fick hon stryk. Försummelse och övergrepp – resultat berättar att hon ständigt var rädd när hon skulle göra sina läxor. Ur referat person 196, kvinna född . Det finns även intervjupersoner som berättat om fejkade slag. erfarenhet får skildra detta: Hot om våld/straff på institution bodde på ett barnhem. Han berättar att han blev bestraffad för olika saker, till exempel om han kom hem . Ett av straffen var att han fick ett fejkat slag. Personalen höll sin ena hand nära ansikte och slog sedan med hård kraft den andra näven i handen. Ur referat person 524, man född . Fyra personer har berättat att de utsatts för hot om sexuella över- grepp. berättelse får beskriva hur en sådan utsatt situation kunde te sig. har berättat att hon levde under ett ständigt hot om att hennes fosterfar skulle utsätta henne för sexuella övergrepp. Hon berättade att hennes syster regelbundet blev utsatt. När systern flyttade ifrån fosterhemmet lyckades på olika sätt komma undan fosterfadern men hotet om övergreppen låg över henne . Ur referat person 253, kvinna född , resandefolket. Andra personer har vittnat om att någon vuxen har slagit vilt omkring sig, blivit hotade med annat tillhygge än vapen och en per- son har berättat om att fosterfadern sköt okontrollerat omkring sig. 7.9.9Bevittnat fysiska hot mot andra än sig själv Det är sex personer som har berättat om att de bevittnat fysiska hot mot andra. Intervjupersonerna har beskrivit hur fosterföräldrar hotat med att ta sina liv eller att döda barnets djur. Alla rapporter om upplevelser om fysiska hot mot andra kommer från fosterhem. Exemplet nedan visar hur hot mot andra drabbat intervjupersonens livsutrymme. Försummelse och övergrepp – resultat bodde i ett fosterhem. Han kommenterar foster- föräldrarna på följande vis De var riktiga svin, riktiga as. berättar att han ofta blev slagen och bestraffad av fosterföräldrarna. fick han besök av sina morföräldrar. Morfadern påtalade de missförhållanden som utsattes för i fosterhemmet. Detta ledde till att fosterfadern mordhotade morfadern. Ur referat person 528, man född . Detta exempel visar hur intervjupersonens möjlighet att kommuni- cera sin situation med vuxna i omvärlden begränsades. för- stod att det var förenat med livsfara att berätta om hur han hade det. När det gäller exemplet med kom han ifrån det fosterhem som beskrivits ovan. Tre intervjupersoner har vittnat om att deras fosterföräldrar hotat med att ta sitt liv. Här följer ett exempel. Fosterfar hotade att ta sitt liv berättar att hennes fosterfar ofta reste i tjänsten. Han var hemma och då var det bäst då han var onykter. Då var han rolig. Om han däremot var nykter kunde han få fruktansvärda raserianfall och hotade ibland med att hänga sig. Han blev rasande för minsta småsak medan han kunde ignorera större saker, berättar . Ur referat person 553, kvinna född . 7.9.10Bevittnat fysiskt våld mot andra Det är 67 personer som har berättat att de bevittnat fysiskt våld mot andra. Fler kvinnor än män har berättat om detta. Det finns också fler beskrivningar om denna vanvård från fosterhem än från institution. Ofta handlade det om att intervjupersonerna tvingats bevittna personalens eller fosterföräldrarnas våld och bestraffningar mot andra barn. Fysiskt våld mot fostersyster Som tonåring placerades i ett fosterhem där det bodde andra fosterbarn. Fosterhemmet hade en besynnerlig regel att inte spola i toaletten för då skulle fostermodern störas. Försummelse och övergrepp – resultat fälle tröttnade ett annat fosterbarn på detta och spolade. Foster- modern kom då nedrusande från övervåningen och slog till henne så att hon fick en skärskada i pannan., berättar . Ur referat person 292, kvinna född . Flera intervjupersoner har berättat att de sett andra barn bli utsatta för fysiskt våld. Här följer en beskrivning . Institutionspersonal slog andra barn berättar om sina minnen av ett barnhem . Hon beskriver att barnen hölls isolerade från de andra barnen på orten. På barnhemmet förekom fysiska bestraffningar av barnen och då oftast med ris. Hon var själv lite äldre och slapp undan riset men såg andra barn på barnhemmet bestraffas med ris. Däremot minns att hon längtade därifrån för det var inte någon som brydde sig om henne. Ur referat person 141, kvinna född , finskt krigsbarn. Det är 42 personer som har beskrivit våld mellan barn. Detta pågick utan att personalen visste om det eller ingrep. hände det med per- sonalens goda minne eller som när personalen uppmuntrade våld mellan barnen. Detta har beskrivits utförligare i avsnittet Övrigt fysiskt våld. vittnar om ett barnhem där flickor ur barngruppen slog andra barn: Barn slog andra barn Som tonåring bodde på ett barnhem. Hon beskriver att det var några flickor på barnhemmet som styrde. Personalen hade tap- pat kontrollen. blev ofta slagen av de här flickorna och blev vittne till hur de slog andra flickor. Ur referat person 121, kvinna född . 7.9.11Hot/försök till sterilisering eller kastrering Hot om och försök till sterilisering eller kastrering förekommer i 8 personers berättelse. 6 män och 2 kvinnor har berättat om att de blivit utsatta för hot eller försök till sterilisering eller kastrering. 3 personer tillhör resandefolket. Läkare eller sjukhus har varit inkop- Försummelse och övergrepp – resultat plat vid merparten av dessa hot. De personer som berättat om detta är födda under 1930-, , inte . Det uppskattas att steriliserades nästan 63 000 personer i . Enligt den statliga steriliseringsutred- ningen var tvång och tvångsliknande situationer vanligast förekom- mande (1935-1955) då hade steriliseringslagar. Därefter ökade antalet frivilliga steriliseringar för att helt dominera de sista tio- femton åren fram till 1975.10 Flera intervjupersoner har berättat att det ställts krav om steri- lisering för att få lämna institutionen. Detta har drabbat personer både från resandefolket och andra svenskar. Det finns också inter- vjupersoner som berättat att de blivit steriliserade. Detta redogörs för i avsnittet Integritetskränkning. fick beskedet att låta sterilisera sig så skulle han få lämna institutionen, men han valde att vara kvar. hade bott både på institution och i fosterhem innan han kom till ett skolhem. Han förstod på en gång att det var en skola för för- ståndshandikappade barn. trodde att det var hans resande- bakgrund som gjorde att han placerades här. Han hade tidigare blivit illa behandlad av både fosterföräldrar och läkare på grund av sitt ursprung. Denna läkare försökte att övertala om att han skulle sterilisera sig. Du kommer fortare härifrån då, hade läkaren sagt. nekade till detta och blev istället kvar på skolhemmet med de förståndshandikappade barnen. Ur referat person 138, man född , resandefolket. Utredningen har också tagit del av en berättelse om ett plötsligt infall av en fosterförälder som tänkte kastrera sitt fosterbarn. har varit placerad i olika fosterhem. I ett av dem drabbades han av försök till kastrering. Han berättar att fosterfadern, som beskrevs som mycket våldsam, höll på att kastrera griskultingar på gården. Plötsligt slet han av byxor och tänkte kastrera honom också. Övergreppet avbröts genom att en granne kom till und- sättning. Ur referat person 420, man född . 10 SOU 2000:20, Steriliseringsfrågan i 1935-1975: historisk belysning, kartläggning, intervjuer. Slutbetänkande års steriliseringsutredning, offentliga publika- tioner, , 2000, s. 32. Försummelse och övergrepp – resultat 7.9.12Hot om att bli ivägskickad Det är 45 personer, 31 kvinnor och 14 män, som har berättat att de hotades med att bli ivägskickade, eller att aldrig få komma hem till sin biologiska familj igen. Några hotades om att spärras in på insti- tution eller mentalsjukhus om de inte skötte sig. I de flesta fall kommer hoten från fosterföräldrar. växte upp i ett fosterhem. Hon utsattes för mycket hugg och slag i hemmet. Dessutom hotade fosterföräldrarna med att skicka iväg henne från fosterhemmet, som hon bott i så länge hon kunde minnas. Ur referat person 434, kvinna född . En man har berättat om sina erfarenheter från ett fosterhem där fostermodern uttryckte att han var omtyckt men fosterfadern ville skicka honom tillbaka till det barnhem han kom ifrån. Fosterfadern ville nog inte ha mig. Han sa det kommer inte att bli något av den här pojken. föreslog foster- fadern att de skulle skicka tillbaka till det barnhem han kom ifrån vilket fostermodern motsatte sig. Ur referat person 487, man född . Fyra personer har berättat om att de har fått utstå viss rädsla eller oro under sina placeringar. Tre av dem är kvinnor. Dessa personer har uttryckligen sagt att deras rädsla för något ignorerades, vilket inte betyder att de 400 andra intervjupersonernas rädsla bemöttes på ett bra sätt. Dessa 4 personer menar att just rädslan ignorerades var en särskild form av vanvård som får exemplifieras av som var placerad på ett barnhem . beskriver att en kvinna ur personalgruppen satte på sig ett lakan och spökade för barnen. Jag kunde inte sova därför att jag alltid var rädd för henne. Den rädslan har förföljt i livet. När jag berättar blir jag ett litet barn som är rädd igen. berättar också att samma biträde alltid ville att hon skulle gunga trots att var rädd för det. Ju mer jag skrek desto roligare hade hon. En gång ramlade jag av gungan och slog mig. Ur referat person 386, kvinna född . Försummelse och övergrepp – resultat 7.9.14Religiösa hot/ritualer Rapporter om att ha blivit utsatta för religiösa hot eller ritualer har kommit från 13 personer. Det är i huvudsak från fosterhem och det är fler kvinnor än män som berättat om detta. Fostermodern hade fått för sig att och hennes syster hade i sig och de skulle drivas ut. kom det hem en frikyrklig bekant till fostermodern. Han förhörde och hennes syster på och sedan slog han och fostermodern barnen. De slog och henne syster med något som såg ut som en linjal, hårt på rygg och ben. Dagen efter hade båda syskonen oerhörda smärtor. Ur referat person 253, kvinna född , resandefolket. inledde sin intervju med dessa ord; Min historia är så overklig så jag känner att berättar jag tar jag en risk, att det jag berättar ska vändas emot mig, att jag tillintetgörs genom att jag berättar. Jag har en mycket dålig erfarenhet av myndigheter. Jag har funnit ett sätt att hantera livet genom att inte berätta, att utsätta mig för risken att inte bli trodd. Här följer ett utdrag ur intervjun med där hon berättar om hur fostermodern lägger all skuld för det onda på henne. växte upp i ett fosterhem. När hon var liten förde hennes fostermor fram henne till kaminen. Fostermodern öppnade kaminluckan och visade elden och sa du är satans barn och du har för- stört mitt liv. Fostermodern ska också ha sagt att innan kom till familjen var hon en god människa. hade hon fått satans avkomma i sitt hus och hon var förpassad från himmelriket. Vad de än gjorde med henne kom det inte att spela någon roll. Satans gener skulle slå igenom. Ur referat person 20, kvinna född på 1950- talet. 7.9.15Hot vid tillsynsbesök eller tvingats ljuga om vanvård Det är 12 personer, 9 kvinnor och 3 män, som har uppgett att de blivit hotade inför eller vid tillsynsbesök. Med tillsynsbesök avses den ansvariga kommunens uppföljning av en placering. Försummelse och övergrepp – resultat Tillsyn och övrigt agerande från stat och kommun går att läsa vid- are om intervjupersonernas erfarenheter om tillsyn. Samtliga 12 intervjupersoner som uppgett hot i samband med tillsynsbesök var placerade i fosterhem. Med denna redovisning menar vi inte att alla andra intervjupersoner har känt sig fria i rela- tion till tillsynspersonalen. En majoritet av de personer vi mött har vittnat om att de inte vågat berättar för tillsynspersonal eller annan vuxen person om den vanvård som de utsattes för men de har inte uppgivit att de blivit hotade. Många var rädda för vad som skulle hända, att de skulle bli kvar och att misshandeln skulle accentueras, eller de skulle skickas till något som var ännu värre. Andra var osäkra på vad som väntade om de skulle berätta om vanvården. De flesta har också uppgivit att de inte trodde att någon skulle lyssna på dem. Här följer utdrag från två personers berättelser där de sagt att de blev hotade inför eller under tillsynsbesöket. växte upp i ett fosterhem. Hon har berättat att hon blev utsatt för ständigt våld, kränkande tillmälen och inlåsningar. Inför tillsynsbe- söken berättar hon följande. Jag blev hotad av fosterföräldrarna innan de skulle komma. Jag fick inte säga något. De satt bredvid mig i sof- fan. Ur referat person 434, kvinna född . Fosterfadern tryckte sin skospets i ryggen som varning berättar om sina erfarenheter från ett fosterhem där han bodde . Det kom representanter från den sociala barnavården en gång , alltid förannonserat. När representanten från barnavårdsmyn- digheten frågade om han hade det bra i fosterhemmet då fick fosterpappans skospets i ryggen. Fosterföräldrarna hotade honom med att mentalsjukhus var det enda alternativet om han inte ville stanna i fosterhemmet, så höll tyst. Ur referat person 587, man född . En person har berättat att hon tvingades ljuga om den vanvård som hon utsattes för i fosterhemmet. Försummelse och övergrepp – resultat Fosterföräldrarna tog med henne till sjukhus efter att deras våld hade lett till att hon brutit armen. Då tvingade fosterföräldrarna henne att säga att hon brutit armen då hon spelat . Ur referat person 197, kvinna född . Intervjupersonerna har berättat att det främst var fosterföräldrar som utsatte dem för hot och hotfulla situationer. Kvinnor har pekat ut fostermödrar som förövare i större utsträckning och män fosterfäder. På institutioner är det främst personal som pekats ut som förövare, men i 10 rapporterade fall har förövarna varit föreståndare eller chefer. Flera intervjupersoner har pekat ut barn som förövare. Försummelse och övergrepp – resultat Intervjupersonernas beskrivning av hur de som barn utnyttjades i hårt/tungt arbete i exempelvis jordbruk, skogsbruk, hushållsarbete eller annan verksamhet, på ett sådant sätt att det hade menlig inverkan på barnets hälsa, utveckling och skolarbete. Observera att endast de som själva har uppgett i intervjun att de utnyttjades i arbete har tagits med i vår resultatsammanställning. De som uppgett att de fått arbeta, men exempelvis kommenterat det med att det fick ju alla barn göra , har inte noterats som utnyttjade i arbete. 7.10.2Sammanfattning, utnyttjad i arbete Drygt hälften av de intervjuade har berättat att de varit utnyttjade i hårt arbete, antingen i jordbruk/skogsbruk, hushållsarbete eller i annan näringsverksamhet. För många var arbetet tungt och förenat med risker. För barnen innebar det ofta att utbildning och hälsa äventyrades och efter- sattes. Antalet personer som rapporterat om utnyttjade i arbete har minskat efter 1970. Vi har också tagit emot beskrivningar om att fosterbarn lånades ut, hyrdes ut till andra för att arbeta utan ersättning. Rapporter om utnyttjad i arbete kommer huvudsakligen från fosterhem. Såväl fosterfäder som fostermödrar pekas ut som för- övare. Flickor utnyttjades oftare än pojkar i hushållsarbete och pojkar i större utsträckning än flickor i jordbruk/skogsbruk. Många kvinnor rapporterar dock om att de som flickor utnyttjades i hårt jordbruksarbete. 217 personer av de 404 intervjupersonerna har berättat om att de blivit utnyttjade i arbete. Det innebär att av intervjuper- sonerna har berättat om denna vanvård. Försummelse och övergrepp – resultat 7.10.4Utnyttjad i arbete och annan vanvård Personer som berättat att de utnyttjats i arbete har även rapporterat om annan vanvård. Intervjupersonerna berättar att de utnyttjades som arbetskraft i en omfattning som äventyrade deras hälsa, utveckling och skol- undervisning. Så var exempelvis fallet för Per som beskrivs i följ- ande exempel: Per började besväras av utslag och blåsor på händer och armar i fosterfamiljen. När han gick till skolsköterskan visade det sig vara kokoppor och han förbjöds att arbeta i ladugården. Detta gjorde fosterfadern rasande och hans utbrott blev alltfler när han inte fick den hjälp han behövde. Per gick vid också till skolans kurator och pratade om hur han hade det, men fick ingen hjälp. Kuratorn ringde hem till fosterfadern för att kontrollera de uppgifter Per lämnat, vilket gjorde fosterfadern än mer rasande. Då rymde Per men blev hittad och hämtad av polisen. Ur referat person 436, man född , resandefolket. Stora andelar av de intervjupersoner som är födda fram till och med 1970-talet har berättat att de som barn utnytt- jades i arbete. Andelen av de intervjuade som utnyttjades var som störst för dem som var födda – 1959, mellan 83 och 53 pro- cent, men rapporter om detta har även kommit från de yngre inter- vjupersonerna. av dem som är födda under 1960- och 1970-tal har berättat att de utnyttjades i arbete. Utnyttjandet i arbete pågick och kunde se olika ut i förhållande till när det skedde, men det är mer miljön, i hushåll samt jord- och skogsbruk som är typisk, inte under vilket årtionde det skedde. I berättelse som följer här förekommer också en egen- händigt författad levnadsberättelse som hon lämnat till inter- vjuarna. berättar hur hon tvingades arbeta med hårt jordbruksarbete. Bland annat bar hon tunga säckar på ryggen. Allt förekommande arbete både inomhus som utomhus i jordbruket fick jag delta i. Eftersom ingen s.k. dräng var möjligt att anställa av ekonomiska skäl blev jag både dräng och piga. Ur referat person 271, kvinna född . Försummelse och övergrepp – resultat berättar hur hon fick lämna barnhemmet, sätta sig på ett tåg och fara till fosterhemmet. Fosterfadern hämtade upp henne vid stationen. Det var fruktansvärt att komma dit. När jag kom fick jag lägga mig ner och knäskura köks- golvet. Andra arbetsuppgifter var att ansvara för hönshuset, hjälpa till och vaka över suggor som skulle grisa, plocka sten och gallra morötter m.m. Av detta fick ont i ryggen. Ur referat person 258, kvinna född . Ända in finns det berättelser om hur fosterbarnen utnyttjades som arbetskraft främst i jord- och skogsbruk. Här följer utdrag ur två personers berättelser. Dagen bestod av att man först skulle upp för att mocka skit i ladugården. Det fanns kanske 20 kor. Till det kom kalvar, kvigor och tjurar. Det var kanske 80 djur. Det var vi fosterbarn som fick arbeta för att sköta gården. Ur referat person 335, man född på 1960- talet. Per skulle arbeta i skogen och kom ihåg när han i kortbyxor, svårt bränd av solen inte fick avbryta arbetet och gå hem trots smärtan när den solsvedda huden revs sönder av ris och buskar. Han minns att han den dagen låg i solfeber när kvällen kom. Det var slavarbete, säger han, man skulle kvista och barka, släpa timmerstockar, hämta ved och vatten, rensa rabatter, sätta potatis, köra, hö I skolan luktade han illa, minns han, dels på grund av bristande hygien och för att han var tvungen att arbeta i ladugården innan han gick till skolan. Ur referat person 436, man född , resandefolket. 7.10.6Olika sätt att bli utnyttjad i arbete Totalt har 217 personer av de 404 intervjuade berättat att de blev utnyttjade i arbete. Hårt arbete i jordbruk och skogsbruk tillsammans med hårt arbete i hushåll dominerar berättelserna om hur intervjupersonerna blivit utnyttjade i arbete. 80 män (av de intervjuade männen) och 68 kvinnor () rapporterar att de blev utnyttjade i jordbruk/skogsbruk. 69 kvinnor () rapporterar att de ofta fick arbeta hårt och omfattande i hushållet, vanligen jordbrukshushåll. Ofta utnyttjades flickorna i hårt arbete både i hushåll och i jord- bruksarbete. Försummelse och övergrepp – resultat Intervjupersonerna har också uppgett att de fick arbeta hårt eller omfattande i andra verksamheter än jord- och skogsbruk eller hus- håll (10 kvinnor och 6 män rapporterar detta). 6 personer har berättat att de fick göra fosterföräldrarnas eller institutionspersonalens arbete. 8 kvinnor och 6 män lånades eller hyrdes ut till arbete av fosterföräldrar eller institutionspersonal. En person har berättat att han fick arbeta med farliga kemikalier. 7.10.7Utnyttjad i arbete i fosterhem och på institution Berättelserna om hur personerna utnyttjades i arbete har främst rapporterats från fosterhem. Berättelserna från institutionerna är färre, men beskriver hur han hyrdes ut till arbete. på ungdomsvårdsskolan blev utplacerad i olika pro- jekt. De byggde bland annat vägar. Han blev också utplacerad hos flera bönder som dräng. Han tycker att han utnyttjades i arbete. Ur referat person 329, man född . Många intervjupersoner har uttryckt att det främsta skälet till att deras fosterföräldrar tog fosterbarn var att de fick ekonomisk ersättning och billig arbetskraft till jordbruket. Dessutom fick familjen fosterlön från kommunen. De var inte intresserade av barn. De ville ha arbetskraft. Ur referat person 100, kvinna född . De hade tagit mig för att få en gratis dräng. Dessutom fick de i fosterlön. fick endast en krona för allt arbete han utförde på gården . Det var efter att han återvände från en rym- ning. arbete var hårt, han gjorde många tunga lyft. Han berättar att han som 12-åring bar 25-kilossäckar med grisfoder, som 13-åring 50-kilossäckar och vid bar han 90-kilossäckar. När jag satte ner säcken var det som om kroppen svävade upp. Om klagade över ont i ryggen fick han bara höra att det skulle han inte gnälla om. Ur referat person 382, man född . berättar att hon hörde en bonde på trakten som berättade att han hade ringt till och bett om stora starka sängvätare, för dom får jag bra betalt för. Och slapp han dessutom att betala för en dräng. Ur referat person 36, kvinna född . Försummelse och övergrepp – resultat Det var nog att man inte fick någon respons på allt det jobb man la ner, att man skulle utnyttjas, att det inte fanns tillstymmelse till värme eller empati. Deras egna barn fick aldrig stryk eller behövde arbeta. Det var orättvist. Dessutom hindrade de mig från att läsa vidare i skolan. Jag skulle ha kommit in i realskolan men det var inte att tänka på, jag skulle arbeta. Jag hade börjat i musikskola som jag bekostade själv genom att arbeta som blombud, inte heller det fick jag fortsätta med. Jag hade också läst en termin engelska men det gick heller inte att fortsätta med. Ur referat person 9, man född . Det är 217 personer som rapporterat om att de blivit utnyttjade i arbete. Eftersom det främst var i fosterhem som intervjupersonerna rapporterat att de utnyttjades i arbete är det fosterföräldrar som utgör den stora majoriteten av förövarna. Fostermödrarna tycks ha styrt flickornas arbete och fosterfäderna pojkarnas. Fostermodern angavs oftare som förövare av kvinnor, medan fosterfadern oftare angavs av män. Försummelse och övergrepp – resultat 7.11Integritetskränkning, särbehandling och orättvisor Intervjupersonernas beskrivningar av att ha varit utsatt för något av följande. 2.Berövad begränsad kontakt med närstående 4.Berövad kulturell/politisk/religiös identitet 6.Förnedrad och orättvist behandlad 7.Socialt isolerad/begränsad rörelsefrihet 8.Kontroll av kommunikation/dagbok/telefon/post 9.Berövad ägodel eller djur 7.11.2Sammanfattning, integritetskränkning, särbehandling och orättvisor Rapporter om vanvård i detta avseende förekommer i nästan samt- liga intervjuer (). Vanvården i detta avsnitt redovisas under 11 rubriker: