sou · GYB363 · 2010-09-30 00:00:00 — 1.arbete som utförts i vid vistelse här utan föreskrivet tillstånd, eller 2.arbete som tillfälligt utförts utomlands inom ramen för en an- ställning i vilken arbetet vanligt- vis utförs i vid vistelse här utan föreskrivet tillstånd. Vad som föreskrivs i första stycket gäller endast om arbets- givaren uppsåtligen eller av oakt- samhet haft utlänningen i sin tjänst fastän utlänningen vistats här utan föreskrivet tillstånd. 5 Jfr och rådets direktiv /52/EG av om minimi- standarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt (EUT L 168, 30.6.2009, s. 24, Celex 32009L0052). Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet Härigenom föreskrivs6 att 1 kap. 4 § lagen (2001:181) om behand- ling av uppgifter i beskattningsverksamhet ska ha följ- ande lydelse. Uppgifter får behandlas för tillhandahållande av information som behövs hos för 1.fastställande av underlag för samt bestämmande, redovisning, betalning och återbetalning av skatter och avgifter, 2.bestämmande av pensionsgrundande inkomst, 4.revision och annan analys- eller kontrollverksamhet, 5.tillsyn samt lämplighets- och tillståndsprövning och annan lik- nande prövning, a)enligt lagen (2007:324) om hantering av vissa borgenärsuppgifter och b)av andra frågor om ansvar för någon annans skatter och av- gifter, 7.fullgörande av ett åliggande som följer av ett för bind- ande internationellt åtagande, 8.verksamheten med boupp- teckningar och dödsboanmäl- ningar enligt , och 9.tillsyn, kontroll, uppfölj- ning och planering av verksam- heten. 8.verksamheten med boupp- teckningar och dödsboanmäl- ningar enligt , 9.tillsyn, kontroll, uppfölj- ning och planering av verksam- heten, och 10.hantering av underrättelser från arbetsgivare om anställning av vissa tredjelandsmedborgare. 6Jfr och rådets direktiv /52/EG av om minimi- standarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt (EUT L 168, 30.6.2009, s. 24, Celex 32009L0052). 7Senaste lydelse 2007:329. Uppgifter som får behandlas enligt första stycket får även be- handlas för tillhandahållande av information som behövs i Skatte- verkets brottsbekämpande verksamhet enligt lagen (1997:1024) om medverkan i brottsutredningar. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (2008:344) om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (2008:334) om hälso- och sjuk- vård åt asylsökande m.fl. ska ha följande lydelse. 4 §8 Denna lag omfattar utlänningar som 1. har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting enligt 4 kap. 1 § eller som annan skyddsbehövande enligt 4 kap. 2 eller 2 a § utlänningslagen (2005:716) eller motsvarande äldre bestäm- melser, 2.har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppe- hållstillstånd efter tillfälligt skydd med stöd av bestämmelserna i 21 kap. 2, 3, 4 eller 6 § utlänningslagen och som inte är folk- bokförda här i landet, 3.hålls i förvar enligt 10 kap. 1 eller 2 § utlänningslagen och som inte har placerats i kriminalvårdsanstalt, häkte eller polisarrest, eller 4. vistas här med stöd av tids- 4. vistas här med stöd av tids- ligt 5 kap. 15 § utlänningslagen. ligt 5 kap. 15 § eller 15 c § utlän- Sådana utlänningar som avses i första stycket 1 eller 2 omfattas av lagen även om de har meddelats beslut om avvisning eller ut- visning. Det gäller dock inte utlänning som håller sig undan så att beslutet inte kan verkställas, om han eller hon har fyllt . Denna lag träder i kraft . 8 Senaste lydelse 2009:1550. förordning om ändring i förordningen (1989:773) med instruktion för Härigenom föreskrivs9 att 2 § förordningen (1989:773) med in- struktion för ska ha följande lydelse. Utöver vad som följer av polislagen (1984:387), polisförord- ningen (1998:1558), polisutbildningsförordningen (1999:740) eller av andra föreskrifter ska särskilt 1.verka för ett förtroendefullt förhållande mellan Polisen och all- mänheten, 2.utveckla och precisera de mål och riktlinjer som och regeringen lägger fast för polisverksamheten samt förmedla detta till polisorganisationen, 3.utarbeta planer för Polisens beredskapsplanläggning, 4.föra centrala polisregister, och 5.organisera en nationell insatsstyrka med huvuduppgift att be- kämpa terroraktioner i landet. 1.upprätthålla funktionen att vara a) nationell enhet för den internationella kriminalpolisorganisa- tionen () och för den europeiska polisbyrån (Europol), b) nationell kontaktpunkt för Schengens informationssystem (SIS) genom Sirenekontoret och ansvarig för den nationella delen av SIS, c) sådan centralbyrå när det gäller penningförfalskning som före- skrivs i den internationella konventionen för bekämpande av penning- förfalskning av (SÖ 2001:6), d) kontaktpunkt i brådskande fall för framställningar enligt rådets rambeslut /960/RIF av om förenklat informations- och underrättelseutbyte mellan de brottsbekämp- ande myndigheterna i unionens medlemsstater, e) nationellt kontor för återvinning av tillgångar enligt rådets be- slut /845/RIF av om samarbete mellan 9Jfr och rådets direktiv /52/EG av om minimi- standarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt (EUT L 168, 30.6.2009, s. 24, Celex 32009L0052). 10Senaste lydelse 2010:706. medlemsstaternas kontor för återvinning av tillgångar när det gäller att spåra och identifiera eller annan egendom som härrör från brott, f)nationell kontaktpunkt för den europeiska byrån för förvalt- ningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens yttre gränser (Frontex), och g)nationellt kontaktställe för förmedling av uppgifter enligt artikel 15 i rådets beslut /615/RIF av om ett fördjupat gränsöverskridande samarbete, särskilt för bekämpning av terrorism och gränsöverskridande brottslighet, 2.organisera en styrka inom Polisen för tjänstgöring utomlands ifredsfrämjande verksamhet (Polisens utlandsstyrka) i samarbete med Försvarsmakten och andra berörda myndigheter, 3.upprätthålla de förbindelser som behövs med utländska brotts- bekämpande myndigheter, utländska gränskontrollmyndigheter och internationella organ, 4.i samråd med den nationella OPC-koordinatorn delta i arbetet iden operativa kommittén (OPC), som är en del av Aktionsgruppen mot organiserad brottslighet i , 5.biträda i det internationella arbetet på polis- området, 6.svara för organisation och samordning av verksamhet för efter- sök av trafikskadat vilt, och 7.ta emot och vidarebefordra framställningar från enskilda om rätt till information m.m. om Europols personuppgiftsbehandling enligt artikel 30 i rådets beslut av om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol). 8. med anledning av arti- kel 14.2 i och rådets direktiv /52/EG av om minimi- standarder för sanktioner och åt- gärder mot arbetsgivare för tredje- landsmedborgare som vistas olag- ligt, a)identifiera risksektorer, och b)samla in och sammanställa uppgifter om de inspektioner som utförs och rapportera till Europeiska kommissionen. får ingå överenskommelse om samarbete med en utländsk brottsbekämpande myndighet eller utländsk gräns- kontrollmyndighet i länder som är medlemmar i unionen eller som har slutit avtal enligt konventionen om tillämpning av av om samarbete med konven- tionsländerna. Detta gäller dock inte om överenskommelsen kräver eller medverkan. Innan en sådan över- enskommelse ingås ska () underrättas. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i utlänningsförordningen (2006:97) Härigenom föreskrivs11 i fråga om utlänningsförordningen (2006:97) dels att 5 kap. 1 och 9 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 6 kap. 13 a och 18 §§, 7 kap. 1 b § och 8 kap. 10 e §, samt närmast före 6 kap. 13 a och 18 §§ nya rubriker av följande lydelse. En utlänning som är medborgare i eller har ställning som varaktigt bosatt i en annan EU-stat är undantagen från kravet på arbetstillstånd. Undantag från kravet på arbetstillstånd gäller även, oavsett medborgarskap, make eller sambo till en sådan utlänning samt deras barn som är eller beroende av dem för sin för- En utlänning som har beviljats En utlänning som har beviljats 5 kap. 15 § första stånd enligt 5 kap. 15 § första stycket eller 15 c § utlännings- (2005:716) är undantagen från lagen (2005:716) är undantagen kravet på arbetstillstånd. från kravet på arbetstillstånd. Ett arbetstillstånd får inte be- Ett arbetstillstånd får inte be- ningen har tillstånd att vistas här ningen har tillstånd att vistas här eller får vistas här utan tillstånd eller får vistas här utan tillstånd och inte än ut- och inte än ut- länningens pass gäller, om det inte länningens pass gäller. finns särskilda skäl. tillstånd får inte beviljas för en tillstånd får inte beviljas för en utlänning som endast innehar 11Jfr och rådets direktiv /52/EG av om minimi- standarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt (EUT L 168, 30.6.2009, s. 24, Celex 32009L0052). 12Senaste lydelse 2007:320. utlänning som endast innehar ett sådant identitetskort som av- ses i 2 kap. 17 § första stycket. ett sådant identitetskort som av- ses i 2 kap. 17 § första stycket. Kontrollskyldighet m.m. för arbetsgivare i vissa fall Innan en tredjelandsmed- borgare påbörjar en anställning ska arbetsgivaren kontrollera en hand- ling eller handlingar som visar att tredjelandsmedborgaren har före- skrivet tillstånd att vistas och ar- beta här. Arbetsgivaren ska under an- ställningstiden och därefter behålla en kopia av eller ett utdrag ur den eller de handlingar som visar att tredjelandsmedborgaren har före- skrivet tillstånd att vistas och ar- beta här. Med tredjelandsmedborgare av- ses i denna paragraf en utlänning som inte är medborgare i en EU- stat, i en annan EES-stat eller i och som inte heller är familjemedlem till a)en EES-medborgare som har uppehållsrätt här enligt 3 a kap. utlänningslagen (2005:716), eller b)en medborgare i som utövar sin rätt till fri rör- lighet. Polisen genomför inspektioner hos arbetsgivare för att utreda brott som avses i 20 kap. 5 § utlännings- lagen (2005:716). En arbetsgivare som anställer en tredjelandsmedborgare som av- ses i 6 kap. 13 a § ska senast mån- aden efter den kalendermånad då anställningen påbörjades under- rätta om anställ- ningen. får meddela närmare föreskrifter om när och på vilket sätt underrättelse ska ske samt vad underrättelsen ska inne- hålla. Första stycket gäller inte vid anställning av en tredjelandsmed- borgare som har ställning som varaktigt bosatt här enligt 5 a kap. utlänningslagen (2005:716) eller i en annan EU-stat. En myndighet som beslutar om avvisning eller utvisning av en tredjelandsmedborgare ska infor- mera denne om möjligheten att ansöka om betalningsföreläggande enligt lagen (1990:746) om betal- ningsföreläggande och handräck- ning beträffande innestående er- sättning för arbete vid vistelse här utan föreskrivet tillstånd, att väcka talan vid domstol mot arbets- givaren om sådan ersättning samt att ansöka om verkställighet av dom avseende sådan ersättning. Denna förordning träder i kraft . 1Utredningens uppdrag och arbete Vårt uppdrag är att föreslå hur och rådets direktiv /52/EG av om minimistandarder för sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt1 ska genomföras i svensk rätt. Fortsättningsvis använder vi, om inget annat anges, genomgående direktivet och i vissa fall sanktionsdirektivet som beteckning för detta direktiv. Syftet med direktivet är att motverka olaglig invandring till den Europeiska unionen. Genom direktivet åläggs medlemsstaterna att införa ett förbud för arbetsgivare att anställa tredjelandsmedborgare som saknar rätt att vistas på deras territorier eftersom sådan anställ- ning kan bidra till en ökad olaglig invandring och snedvrida kon- kurrensen på arbetsmarknaden inom EU. Överträdelse av förbudet ska kunna medföra att arbetsgivare åläggs olika administrativa, finan- siella och straffrättsliga sanktioner. Därutöver ska ytterligare åtgärder kunna vidtas mot arbetsgivare, såsom fråntagande av rätt för arbets- givare att delta i offentlig upphandling samt fråntagande av rätten till och återbetalningsskyldighet för offentliga förmåner, stöd och bidrag. I direktivet föreskrivs att medlemsstaterna ska ålägga arbets- givare kontroll- och underrättelseskyldighet i samband med anställ- ning av tredjelandsmedborgare. Direktivet innehåller också krav på medlemsstaterna att säkerställa att arbetsgivare ansvarar för betalning av innestående ersättning (efterhandsutbetalningar) till tredjelands- medborgare som anställts utan att de haft rätt att vistas i landet samt för betalning av eventuella skatter och sociala avgifter m.m. Medlemsstaterna ska vidare säkerställa bland annat att det finns 1 EUT L 168, 30.6.2009, s. 24. Utredningens uppdrag och arbete effektiva mekanismer genom vilka berörda tredjelandsmedborgare kan ge in klagomål mot sina arbetsgivare (förenklade klagomåls- förfaranden). Även ett företag till vilket en arbetsgivare är en direkt under- entreprenör och, under vissa förutsättningar, en huvudentreprenör och eventuella mellanliggande entreprenörer, ska tillsammans med eller i stället för arbetsgivaren kunna hållas ansvariga för betalning av sådana efterhandsutbetalningar eller för finansiella sanktioner. För att säkerställa att direktivet efterlevs ska medlemsstaterna sörja för att behöriga myndigheter utför inspektioner av arbets- platser för kontroll av anställning av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i landet. Vårt huvudsakliga uppdrag består i att kartlägga vilka svenska lagregler som kan komma att beröras av de olika åtgärder som direktivet föreskriver, analysera vilket behov av lag- och förordnings- ändringar som föranleds av direktivets bestämmelser, samt att, utifrån de överväganden som gjorts, lämna fullständiga författningsförslag. Närliggande frågor som har samband med direktivet och som aktua- liseras under utredningsuppdraget får tas upp, om det bedöms nöd- vändigt för att uppdraget ska kunna genomföras på ett fullgott sätt. I ställningstagandena ska vi särskilt beakta hur utlänningarnas personliga integritet och principen om icke-diskriminering kan komma att påverkas av förslagen. Vidare ska vi beakta regeringens mål att minska företagens administrativa kostnader och att reglerna utformas på ett för arbetsgivaren lämpligt och ändamålsenligt sätt. Vid sidan av uppdraget att föreslå hur sanktionsdirektivet ska genomföras har vi fått i uppdrag att överväga även dels om det ska införas en utvidgad underrättelseskyldighet för arbetsgivare att in- formera när en utlännings anställning upphör, dels om det ska införas en skyldighet för att under- rätta arbetsgivare i vissa fall. Också i denna del ska vi lämna nöd- vändiga författningsförslag. Slutligen ingår i vårt uppdrag att bedöma de ekonomiska konse- kvenserna av förslagen för enskilda individer och för det allmänna. Förslagens kostnadseffekter för små respektive stora företag ska beskrivas. Vi ska särskilt beakta de administrativa konsekvenserna för arbetsgivare och myndigheter och utforma förslagen så att administrativa kostnader hålls så låga som möjligt. Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna, ska vi föreslå hur dessa ska finansieras. Utredningens uppdrag och arbete Våra direktiv (dir. 2009:49) finns bifogade som bilaga 1 och sank- tionsdirektivet som bilaga 2. Utredningsarbetet påbörjades och har bedrivits på sedvanligt sätt med regelbundna, sammanlagt nio, sammanträden. Däremellan har sekretariatet haft fortlöpande kontakter med expert- erna. I arbetet har också ingått studier av litteratur, förarbeten och rättsfall. Därutöver har sekretariatet haft underhandskontakter med bland annat handläggare på olika myndigheter och forskare. Sekretariatet har besökt en av tillståndsenheterna samt asylenheten vid i . Sekretariatet har också, tillsammans med två respektive en av experterna från , deltagit i två sammanträden med kontaktkommittén till sanktions- direktivet som Europeiska kommissionen anordnat i . I enlighet med våra direktiv har vi samrått med företrädare för arbetsmarknadens parter vid två samrådsmöten. Därutöver har de beretts tillfälle att under hand komma med synpunkter till utred- ningen. Samråd med har skett genom att DO deltagit i utredningsarbetet som sakkunnig. Såsom föreskrivits i våra direktiv har vi vidare informerat oss om arbetet inom ramen för (S 2009:08). Beträffande redovisningen av förslagens konsekvenser har samråd skett med . Betänkandets disposition följer i huvudsak dispositionen i direktivet med sanktioner mot arbetsgivare. Efter några inledande avsnitt om bakgrunden till direktivet, direktivets allmänna bestämmelser samt europarättsliga utgångspunkter följer således en genomgång av direktivet artikel för artikel. Ett avsteg från denna ordning gör vi dock för artiklarna 9 och 10 om straffrättsligt ansvar som vi behandlar tillsammans med artikel 3. I anslutning till varje artikel granskar vi hur den svenska regleringen är utformad, om det behövs författnings- ändringar och, i förekommande fall, hur dessa författningsändringar bör utformas. Utredningens uppdrag och arbete Den del av vårt uppdrag som gäller att överväga införande av skyldighet för arbetsgivare att i vissa fall underrätta Migrations- verket om att en anställning har upphört, samt för att underrätta arbetsgivare när ett arbetstillstånd eller AT-UND återkallas, redovisas i samband med att vi behandlar artikel 4 (kapitel 5). 2Allmänna bestämmelser i direktivet 2.1Kort bakgrund till direktivet Kommissionen lämnade ett förslag till direktiv om påföljder för arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i EU (KOM[2007] 249 slutlig). Förslaget hade föregåtts av en kartläggning av fenomenet med olaglig invandring till EU och av medlemsstaternas lagstiftning på området. Resultatet av denna kart- läggning redovisades i ett arbetsdokument som åtföljde förslaget (SEK[2007] 603). Kommissionen konstaterade där att fenomenets omfattning är svår att bedöma och att antalet tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i EU uppskattas till mellan 4,5 och 8 miljoner. Det konstaterades också att sysselsättning av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i EU är särskilt vanlig inom sektorerna för bygg- och anläggning, jordbruk, städning samt hotell- och restaurang. Det förekommer olika uppskattningar av hur många personer som vistas i utan att ha rätt till det. I en rapport som upp- rättats inom ramen för ett projekt som bedrivs av fastighetsanställdas förbund uppskattas antalet personer som vistas i utan till- stånd till 30 000–50 000 (Projekt s. 7). Enligt uppgift i rapporten uppskattar antalet papperslösa i städ- branschen till av de 24 000 personer som är verk- samma i branschen. Organisationen i världen uppskattar antalet personer som vistas olagligt i till mellan 10 000 och 35 000. Allmänna bestämmelser i direktivet 2.2Direktivets syfte och tillämpningsområde Syftet med direktivet om sanktioner och åtgärder mot arbetsgivare är enligt artikel 1 att bekämpa olaglig invandring till EU. I skäl 2 anges att en central drivkraft för olaglig invandring till EU är möj- ligheten att få ett arbete i EU utan att ha den rättsliga status som krävs för detta. Insatserna för att motverka olaglig invandring och olaglig vistelse bör därför omfatta åtgärder för att motverka denna drivkraft. Enligt skäl 33 bör direktivet betraktas som ett komplement till åtgärder för att motverka svart arbete och exploatering. För att uppnå syftet föreskriver direktivet ett förbud mot anställ- ning av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt. I direktivet fast- ställs gemensamma minimistandarder för sanktioner och åtgärder som medlemsstaterna ska tillämpa gentemot arbetsgivare som över- träder detta förbud (artikel 1). Eftersom det är minimistandarder som föreskrivs innebär det att medlemsstaterna har rätt att anta eller behålla strängare sanktioner och åtgärder och införa strängare skyldigheter för arbetsgivarna (skäl 4). I skäl 5 anges att direktivet inte bör tillämpas på tredjelands- medborgare som vistas lagligt i en medlemsstat, oavsett om de har tillåtelse att arbeta på dess territorium. Det bör inte heller tillämpas på personer som åtnjuter gemenskapsrättigheten fri rörlighet enligt definitionen i artikel 2.5 i kodexen om Schengengränserna1. Genom definitionerna av tredjelandsmedborgare och olaglig vistelse i artikel 2, vilka redovisas nedan, fastställs direktivets tillämpningsområde i dessa hänseenden. Direktivet bör enligt skäl 5 inte heller tillämpas på tredjelands- medborgare som befinner sig i en situation som omfattas av gemen- skapsrätten, t.ex. tredjelandsmedborgare som är lagligen anställda i en annan medlemsstat och som av en tjänsteleverantör utstationeras till en annan medlemsstat i samband med tillhandahållande av tjänster. Däremot anges att direktivet bör tillämpas utan att det påverkar nationell lagstiftning som förbjuder anställning av tredjelandsmed- borgare som vistas lagligt i landet men som arbetar i strid med sin vistelsestatus. Det betyder att det är möjligt för medlemsstaterna att behålla eventuella krav på arbetstillstånd som förutsättning för tredjelandsmedborgares rätt att arbeta. Direktivets tillämpningsområde påverkas även av innehållet i artikel 3.3. Där anges nämligen att det är tillåtet för en medlemsstat 1 och rådets förordning (EG) nr 562/2006 av om en gemenskapskodex om gränspassage för personer (EUT L 105. , s. 1). Allmänna bestämmelser i direktivet att besluta att inte tillämpa förbudet på tredjelandsmedborgare som vistas olagligt men vars återsändande har uppskjutits och som får arbeta i enlighet med nationell lagstiftning. 2.3Direktivets innehåll i korthet Artikel 3.1 innehåller ett krav på medlemsstaterna att förbjuda anställ- ning av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt. Överträdelser av detta förbud ska beivras med sanktioner och åtgärder som fastställs i direktivet (art. 3.2). Sanktionerna består av finansiella sanktioner (art. 5), straffrättsliga sanktioner (art. 9–12) och vissa andra åtgärder (art. 7), t.ex. fråntagande av rätten till offentliga bidrag, fråntagande av rätten till deltagande i förfaranden för offentlig upphandling samt återbetalning av en del av eller alla redan erhållna offentliga för- måner, stöd eller bidrag. Därtill föreskrivs att medlemsstaterna ska se till att arbetsgivare ska ansvara för betalning av eventuella inne- stående ersättningar för utfört arbete till olagligt anställda tredjelands- medborgare samt innestående skatter och sociala avgifter (art. 6). Det föreskrivs vidare att entreprenörer i vissa fall ska kunna hållas ansvariga för finansiella sanktioner och efterhandsutbetalningar enligt artikel 6 som underentreprenörer ådragit sig skyldighet att betala (art. 8). Arbetsgivare ska åläggas vissa kontroll- och underrättelseskyldig- heter, t.ex. att kräva att tredjelandsmedborgare innan anställningen påbörjas visar upp ett giltigt uppehållstillstånd eller annan handling som styrker rätten till vistelse, och att underrätta behörig myndig- het om att en tredjelandsmedborgare anställts. För att stärka olagligt anställda tredjelandsmedborgares ställning ytterligare ska medlemsstaterna säkerställa att det finns effektiva mekanismer för att ge in klagomål mot arbetsgivare (art. 13). Slutligen föreskrivs att medlemsstaterna ska införa regler som möjliggör effektiva och lämpliga inspektioner för att kontrollera anställning av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt (art. 14). Allmänna bestämmelser i direktivet I artikel 2 ges vissa definitioner som enbart gäller vid tillämpning av direktivet (se skäl 6). En del av de begrepp som definieras i direk- tivet definieras också i utlänningslagen (2005:716)(UtlL) men kan då ha en avvikande innebörd.