sou · GYB339 · 2010-06-01 00:00:00 — Omvärldsförändringar som kan påverka vaccinutvecklingen anordningar, tillhör de större utmaningarna i strävan mot ökad folkhälsa.4 bodde av industrivärldens befolkning i städer. Vid det senaste hade urbaniseringsgraden stigit till . WHO har beräknat att industrivärldens urbani- seringsgrad ökar till . I tredje världen dominerar landsbygden fortfarande befolknings- bilden, men städernas betydelse ökar där mycket snabbare än i industriländerna. Urbaniseringsgraden var i utvecklingsländerna. FN:s prognoser indikerar , dvs. mer än en tredubbling . Den största ökningen förväntas i mindre stadsbildningar i utvecklingsländer generellt och i mycket stora städer i Sydostasien.5 Nya sjukdomar är ofta zoonoser, dvs. sjukdomar som kan över- föras mellan olika djurarter, mellan djur och människa och omvänt. har man ansett att den mänskliga varianten av tuberkulos har sitt ursprung bland kor. Nyare forskning tyder på att smittan istället kan ha överförts i omvänd riktning, dvs. från människa till ko. En djurhållning med större djurbesättningar, som är en tydlig trend över hela världen, kan indirekt påskynda utveckling av sjuk- domar. Det beror på att nya virusvarianter lättare selekteras fram bland djur i stora besättningar än i små. De kan i vissa fall, i för- längningen, också smitta människor. Nya metoder för foderframställning kan också spela en roll. Sålunda orsakades utbrotten av BSE (bovine spongiform encephalitis) i mänsklig form (sjukdom) av att BSE-smitta överförts via köttprodukter till människa. Smittämnet tros ha överförts till djuren via en typ av foder med animaliskt, som inte tidigare använts. 4FN:s bosättnings- och boendeorgans, (UN-HABITAT,) rapport : Global Report on Human Settlements 2009 inför UN-habitats femte världskongress i 22–. 5WHO World Health Report 2008, kapitel 1, sid. 7. Omvärldsförändringar som kan påverka vaccinutvecklingen Sammanfattande slutsatser om nya sjukdomar Sammanfattningsvis kan sägas att nya, och nya varianter av tidigare kända, infektionssjukdomar kommer att debutera oftare och snab- bare . Det beror inte bara på smittämnenas genetiska förändringar. Andra nya faktorer, såsom nya ekologiska miljöer, t.ex. växande städer, ökande befolkningstäthet och förändrad djur- hållning ger, i kombination med genetiska förändringar, jordmån för fler sjukdomsutbrott. Ett ökat resande, som också går snabbare än förut, leder till att sjukdomar sprids med högre hastighet . WHO har konstaterat att nya sjukdomar har blivit vanli- gare. har i genomsnitt en ny infektionssjukdom identifierats, som drabbar människor och som var helt okänd bara en generation tillbaka i tiden.6 Till detta kommer resistensproblematiken, som innebär att kända mediciner mot infektionssjukdomar tappar sin effekt. Tuber- kulos förekommer t.ex. nu i en form som är resistent mot till- gängliga mediciner. Det gäller inte bara antibiotikaresistens, utan även antivirala och antiparasitära läkemedel. Smittämnenas resistens mot läkemedel ökar oavbrutet i ett längre tidsperspektiv. Det är inget nytt fenomen. Resistens mot antibiotika noterades . Enligt har problemen med anti- biotikaresistens överlag fortsatt att öka . Antalet rapporter av pneumokocker med nedsatt känslighet för penicillin (PNSP) har dock minskat med sedan år 2007.7 Pandemier kommer sannolikt att inträffa oftare . Det går inte att, med någon större säkerhet, förutse vilka nya infektionssjukdomar som kommer att drabba mänskligheten eller hur allvarliga de kommer att bli. Däremot framstår det som mer än sannolikt att sådana nya sjukdomar, och mer svårbehandlade varianter av tidigare kända sjukdomar, kommer att blomma upp och spridas i stora delar av världen, även i . Sammantaget innebär detta att fokus riktas mot nya läkemedel och effektiva behandlingsmetoder. Av särskilt intresse är nya vacciner, där sådana är möjliga att få fram. 6WHO World Health Report 2007, Introduktionen. 7Sedan år 2007 har tarmbakterier med cefalosporinresistens orsakad av ESBL ökat och av MRSA . Även de vancomycinresistenta enterokockerna ligger på en fortsatt hög nivå, med över 300 fall jämfört med tidigare 20-50 fall . Data från SMI:s hemsida ( . Omvärldsförändringar som kan påverka vaccinutvecklingen 3.1.1Betydelsen av ett förändrat klimat Klimat- och sårbarhetsutredningen har genomfört en bred analys av klimatförändringarnas effekter för det svenska samhället.8 Analysen omfattar alla samhällssektorer och verksamhet inom en lång rad områden. Slutsatserna är inte okontroversiella enligt företrädare för Vac- cinutredningens expertgrupp. De ska trots detta refereras här, som exempel på tänkbara framtida förändringar, med betydelse för sjuk- ligheten i . Här bör också noteras att fått i uppdrag att, tillsammans med och , följa och analysera utvecklingen hos nya och kända sjukdomar till följd av klimatförändringar och vid behov föreslå åtgärder för att upprätthålla en god beredskap avse- ende smittskydd och andra motåtgärder. Uppdraget ska redovisas senast den 1 april 2011.9 Frågan är då vilka sådana eventuella för- ändringar som kan förutses. I kommer vi att se en kraftig förändring av årstidernas klimat . I synnerhet vintrarna kommer att bli varmare och kortare. Mängden kvarliggande snö kommer att minska väsentligt. Det gäller speciellt i och längs norr- landskusten. Under de senare decennierna av innevarande sekel kan förväntas att sydligaste får ett klimat som råder i och längs franska . får ett vinterklimat som i dagens . Större delen av får vintertemperaturer motsvarande dem som är normala i södra och . Betydelsen för människors hälsa av ett förändrat klimat belyses också av Klimat- och sårbarhetsutredningen.10 Här konstateras att ett förändrat klimat påverkar temperatur, luftkvalitet, vattentill- gång, djurfoder och livsmedel. Även förutsättningar för och före- komst av infektionssjukdomar bland djur och människor kommer att förändras som ett resultat av det varmare klimatet. Ökade vattenflöden förhöjer risken för läckage av smittämnen från betes- marker och avlopp till brunnar och badplatser. Risken för smitt- överföring vid bevattning av vegetabilier ökar därmed också. Med ett varmare klimat förlängs badsäsongen och vattentemperaturen stiger. Då ökar risken för allvarliga mag- och tarmsjukdomar och 8Sverige inför klimatförändringarna – hot och möjligheter (SOU 2007:60). 9Regleringsbrev för avseende . 10Se särskilt bilaga B 34 till Klimat- och sårbarhetsutredningens betänkande (SOU 2007:60), på vilken framställningen i detta avsnitt bygger. Omvärldsförändringar som kan påverka vaccinutvecklingen En för helt ny, allvarlig sjukdom är den s.k. badsårsfebern. Den kan vara dödlig hos personer med nedsatt immunförsvar. De orsakande bakterierna (vibrioner) till- växer först vid vattentemperaturer . Risken för matförgiftning ökar också med ett varmare klimat. Kapaciteten för förvaring av livsmedel i kylar och frysar minskar genom att de får svårare att hålla föreskriven temperatur. Även nedkylning under transporter försvåras. Smittämnen som clostridium perfringens och salmonella tillväxer snabbt i många livsmedel om de inte kylförvaras effektivt. Vid sidan av sjukdomar som sprids via mat och vatten kommer även infektionssjukdomar med anknytning till ekosystemen att påverkas. Det gäller bl.a. sjukdomar som sprids via djur, t.ex. spindeldjur (fästingar), insekter (mygg, knott m.fl.), och gnagare (s.k. vektorburna infektionssjukdomar). Den asiatiska tigermyggan har etablerat sig i . Den kan sprida flera olika sjukdomar. En av dem är Denguefeber. Som- maren 2007 spred tigermyggan en epidemi i av den sub- tropiska sjukdomen chickungunyafeber. Smittan hade ursprungligen förts till av en person som smittats i ett annat land. Bland djursjukdomarna är bluetongue ett exempel på en helt ny företeelse i . Sjukdomen uppträdde i norra första gången . Första fallet i inträffade . Virus sprids via svidknott. () meddelade senare att dessa knott även finns i . Viruset som orsakar sjukdomen kan bara föröka sig vid tempera- turer . Sambandet mellan klimatförändring och smittrisk respektive konsekvenserna för hälsoläget i visas i tabell 3.1. Omvärldsförändringar som kan påverka vaccinutvecklingen Förhållandet mellan klimatrisk och konsekvens för infektionssjukdomar bland människor i (VIBRIO)-badvatten; följdbesvär fr leder, hjärta, nervsystem, TBE – fästing; INF-mat/vatten; diarrésjd INF- mat/vatten; vattendroppar/luftkond. VTEC- mat/vatten; blodig organ angrips, dödlig MALARIA* - mygga; - mat/vatten; mygga; febersjd, vatten/mat/bad/direkt mat/vatten; diarrésjd mat/vatten/kontakt mat; febersjd, ev HEPATIT A -mat/vatten; TYFOID/PARATYFOID*- mat/vatten/kontakt smitta mat/vatten; diarrésjd STELKRAMP – jord; mat/vatten/kontakt smitta; diarrésjd, Konsekvens för hälsoläget i Risk vid klimatförändring: * Stark klimatkoppling utomlands Källa: Klimat- och sårbarhetsutredningen Riskbedömningen i tabell 3.1 bygger dels på hur starkt sambandet är mellan ökad sjukdomsrisk och en klimatförändring i , dels på hur allvarlig sjukdomen är, dvs., dess konsekvenser för hälsoläget i . Av tabellen framgår bl.a. att de allvarligaste infektionsriskerna, som kan antas följa av klimatförändringarna avser de fästingburna infektionerna borrelia, TBE och badsårsfeber. Sambandet mellan dessa sjukdomar och det varmare klimatet är Omvärldsförändringar som kan påverka vaccinutvecklingen också starkt eller mycket starkt. drabbas omkring 10 000 personer av borrelia. Antalet TBE-fall har stadigt ökat från 222 fall till 584 fall . anmäldes mellan 60 och 80 TBE-fall . Ökningen kan bero på flera faktorer. Hur kalla och snörika vintrarna är avgör hur många fästingar som överlever. Snörika vintrar gynnar fästingarna. Kalla och snöfattiga vintrar motverkar fästingtillväxt. Genom uppmärk- samhet i media kan också antas att såväl allmänheten som vård- personalen är mer uppmärksam . Det leder till fler upptäckta och anmälda fall. West Nile-feber och salmonella är andra sjukdomar som kan betraktas som allvarliga eller mycket allvarliga och som har ett medelstarkt eller starkt samband med klimatförändringar i . Sammanfattningsvis kan konstateras att klimatförändringar, med en hög grad av sannolikhet, kommer att medföra risk för sjuk- dom som inte tidigare förekommit eller som varit ovanlig i . Detta ger dock effekter först på lång sikt. Det är också osäkert vilka nya sjukdomar som får störst betydelse i ett folk- hälsoperspektiv. Antalet personer som ska vaccineras inom ramen för ett vaccina- tionsprogram påverkar direkt belastningen i vaccinations- verksamheten. Det innebär att en fördubbling av antalet personer genast leder till ett dubblerat behov av influensa- vaccination i dessa befolkningsgrupper. De utgör nämligen sam- mantaget en generell riskgrupp för influensa enligt de rekom- mendationer om influensavaccination som utfärdat. På motsvarande sätt ökar behovet av barnvaccinationer propor- tionellt med antalet nyfödda. En tjugoprocentig ökning av antalet nyfödda ger en lika stor, och i det närmaste omedelbar, ökning av det antal vaccinationer som ska genomföras under barnets första levnadsår. Då ges vaccin mot difteri, stelkramp, kikhosta, polio, HiB och pneumokock. Mässling påssjuka och röda hund kommer närmast därefter, . Skolhälsovården har längre framförhållning. Den första skolvaccinationen inträffar i förskole- verksamheten, dvs. Mot den bakgrunden är det intressant att studera vilka förändringar i befolkningstillväxt och befolkningsstruktur som kan förväntas på kortare och . Omvärldsförändringar som kan påverka vaccinutvecklingen Framställningen i det följande bygger i huvudsak på data från SCB och Socialstyrelsen.11 Av SCB:s befolkningsframskrivningar för perioden –2060, som offentliggjordes , framgår att det kommer det att bo nästan 1,5 miljoner fler invånare i än . passerade folkmängden 8 miljoner och uppgick den till 9 miljoner invånare. beräknas folk- mängden överstiga 10 miljoner invånare. De årliga förändringarna är således ganska små. 3.2.1Antal nyfödda och barn Antalet nyfödda i varierar relativt mycket och mellan olika tidsperioder. föddes jämförelsevis många barn, 124 000, medan 1999 är exempel med mindre antal nyfödda, 88 000. Den stora variationen innebär att det är svårt att bedöma framtida födelsetal. är osäkerheten så stor, att antalet födda kan beräknas till någonstans mellan 103 000 och 120 000. Det finns emellertid några faktorer som enligt erfarenheten påverkar födelsetalen. En första sådan faktor är antalet personer i de åldrar då människor normalt bildar familj. En annan viktig faktor är de rådande konjunkturerna. Sambandet mellan antalet födda och konjunkturen är starkt. I tider med hög arbetslöshet minskar barnafödandet. Vid hög- konjunktur ökar antalet nyfödda. Denna koppling är särskilt påtaglig i och torde, i första hand, bero på föräldra- försäkringens utformning. Storleken på den ekonomiska ersätt- ningen vid föräldraledighet baseras på förälderns arbetsinkomst. I de fall inkomst från arbete saknas, betalas ersättning med ett lägre belopp än om föräldrarna har sådana inkomster. Som en följd av den ekonomiska krisen – 2010 kommer antalet nyfödda att minska. Minskningen antas dock inte bli lika stor som under krisen . En nedgång från 110 000 nyfödda till mellan 107 000 och 108 000 nyfödda kan förväntas enligt SCB. Därefter bedöms det årliga antalet nyfödda öka långsamt för att nå en topp kring . Under det senare föddes många 11 SCB:s , Demografisk rapport 2009:1 och Social- styrelsens folkhälsorapport . Omvärldsförändringar som kan påverka vaccinutvecklingen barn och dessa är i barnafödande åldrar omkring . Enligt prognosen föds ca 115 000 barn –2022. Prognosen för antalet barn i förskoleålder, dvs. 1–är givetvis helt beroende av att antalet nyfödda skattats rätt. Antalet barn i denna åldersklass påverkar direkt behovet av samhällsservice för dem. Exempel på sådan service är verksamheten vid barnavårds- centraler, som tillhandahålls av landstingen samt barnomsorg och förskola, som är ett kommunalt ansvar. Tabell 3.2 Antal nyfödda och barn i olika åldrar 2005–2009 samt prognos2010–2020, tusental 0–4 år 5–9 år 10–14 år 10–14 år Av tabell 3.2 framgår att antalet barn som ska vaccineras vid barnavårdcentral, dvs. barn i åldersgruppen 0–, kan förväntas öka med ett drygt 15 000 barn –2012. Ökningen av antalet barn i den aktuella gruppen bedöms därefter Omvärldsförändringar som kan påverka vaccinutvecklingen fortsätta att öka, så att antalet uppgår till ca 557 000 barn och till ca 578 000 barn. fanns 537 000 barn i den aktuella åldersgruppen. Barnvaccinationer i skolan sker vid 6–ålder, vid 10–och 14–. Även belastningen på denna vaccinations- verksamhet kommer, enligt SCB:s prognoser, att öka stadigt fram . fanns ca 517 000 barn mellan . förväntas antalet barn i den kategorin uppgå till drygt 567 000. Här ska dock noteras att kraftiga variationer fanns första år. Det gäller även övriga ålders- klasser. Antalet barn i 10–var t.ex. 569 2006. förväntas, enligt prognosen, antalet barn i denna ålderskategori vara ungefär lika stort. Det sagda avser alla barn, både pojkar och flickor. När det gäller skolvaccinationer är det också av intresse att bedöma antalet flickor i den senare åldersklassen, dvs. Dessa ska vaccineras mot HPV när de gamla.12 HPV- vaccinet har kostat per dos i apotek. Tre doser ska enligt föreskrifter ges med några måna- ders intervall. I föds något färre flickor än pojkar. Prog- noserna visar att antalet flickor i aktuell åldersgrupp kommer att minska något på kort sikt i förhållande till nivåerna –2008. fanns nästan 252 000 flickor i denna kategori. Nedgången bedöms nå ett bottenläge med knappt 236 000 flickor, varefter antalet bedöms öka stadigt . Enligt prognosen finns då ungefär lika många flickor i denna ålderkategori som var fallet . 3.2.2Gymnasielever och gruppen unga 19–24 år Antalet gymnasielever, dvs. ungdomar mellan , nådde en topp med ca 400 000 individer. Antalet gymnasieelever kommer enligt SCB:s prognoser dock att minska kraftig på ganska kort sikt och kring nå en bottennivå om ca 300 000 elever. Om prognosen slår in innebär det således en minskning med 25 12 Humant Papillomvirus, som kan orsaka livmoderhalscancer hos kvinnor. Omvärldsförändringar som kan påverka vaccinutvecklingen procent på 5–. Nästan alla elever i årskurs 9 går vidare till någon form av gymnasiestudier. Antalet unga i åldrarna 19–bedöms öka och nå en topp . Då bedöms det finnas ca 788 000 personer i denna åldersgrupp. Det är drygt 80 000 fler än och drygt 170 000 fler än . 3.2.3Äldre över 64 år En tydlig trend är att antalet äldre kommer att öka på ett sätt som får betydelse för samhället på flera plan. De äldres andel av befolk- ningen har ökat i och beräknas fortsätta att öka till följd av högre medellivslängd. Stora årskullar når nu pensions- åldern. Antalet äldre har dock under en följd av år ökat ganska långsamt. fanns det ca 1,5 miljoner personer i åldrarna . finns det ca 1,6 miljoner svenskar som är . Detta kommer att förändras väsentligt och antalet ålderspensionärer kommer att stiga kraftigt i . Enligt SCB:s prognoser förväntas antalet personer överstiga två miljoner. Det innebär en ökning med . beräknas antalet invånare vara drygt 1 miljon fler än , dvs. nästan 2,7 miljoner personer. Det är, , framför allt antalet personer i de yngre pensionärsgrupperna som ökar. Det beror i första hand på att det stora antalet personer födda går i pension . En annan orsak är en förbättrad hälsa, som leder till en högre medellivslängd. var medellivslängden för kvinnor och för män. Fram beräknas medellivslängden öka till för kvinnor och för män. Stigande ålder, med fler sjukdomar och funktionsnedsättningar, leder till att fler upplever sin hälsa som dålig. Ett undantag är åldern 65–, då människor i genomsnitt uppfattar sitt allmänna hälso- tillstånd som bättre än personer i åldern 60–. Denna för- bättring, som sker i samband med inträde i pensionsåldern, är tyd- ligare för kvinnor än för män. Den är också tydligare än . Personer som varit verksamma med kroppsarbete upplever dessutom en större förbättring av sitt allmänna hälso- Omvärldsförändringar som kan påverka vaccinutvecklingen tillstånd än tjänstemän efter pensionsåldern. Bland männen har förbättringar av det allmänna hälsotillståndet skett i alla ålders- grupper enligt SCB:s undersökningar av levnadsförhållanden. Andelen äldre som rapporterar att de har någon långvarig sjukdom har ökat, medan andelen som har sjukdomar eller besvär som hindrar deras dagliga liv har minskat. Andelen som har nedsatt rörelseförmåga har minskat , medan värkbesvär är ungefär lika vanligt.13 Antalet personer i den äldsta åldersgruppen, , kommer också att stiga och har för övrigt stigit ända sedan 1960- talet. fanns 141 000 individer i denna grupp. hade antalet personer i denna åldersgrupp ökat till 493 000. bedöms inte antalet personer gruppen förändras särskilt mycket. Därefter kommer, , antalet åttioåringar och äldre att öka snabbt. Det beror på att 1940-talsgenerationen då uppnår dessa åldersskikt. bedöms antalet invånare som är uppgå till mer än en miljon personer. Den främsta orsaken till denna utveckling är att allt färre insjuknar i hjärt- och kärlsjukdomar och bland dem som insjuknar har dödligheten minskat kraftigt. Prognoserna visar också att kvinnoöverskottet bland den äldre befolkningen kommer att bli mindre som en följd av att männens dödlighet minskar snabbare än kvinnornas. Den förväntade utvecklingen av antalet personer i åldrar visas i tabell 3.3. 13 , Kapitel 5, Äldre. SOU 2010:39 Omvärldsförändringar som kan påverka vaccinutvecklingen Antalet äldre i olika åldersgrupper 2005–2008 samt prognos 2009–2020 och 2030, tusental Som framgår av tabell 3.3 förväntas antalet äldre öka över tiden i alla åldersgrupper. På lång sikt är ökningen mest påtaglig i ålderklasserna . Värt att notera är också att antalet invånare förväntas fördubblas från ca 1 2008 till 3 2030. Antalet personer i gruppen 95–ökar från 14 2008 till drygt 18 2015 och förväntas vara över 20 2030. Den ökning av den samlade befolkningen, som redovisats i det föregående, beror inte i första hand på ett ökat barnafödande och stigande födselnetto. Orsaken till befolkningstillväxten är att nettoinvandringen till ökar. De personer som invandrar till är väsentligt fler än de som utvandrar. Befolknings- prognoserna pekar även på att invandringen fortsätter att bidra till en betydande andel av folkökningen inom överskådlig tid. Var invandrarna väljer att bosätta sig kommer därför att få en stor Omvärldsförändringar som kan påverka vaccinutvecklingen betydelse för hur folkmängden och befolkningsstrukturen utvecklar sig i olika delar av landet. Utvecklingen av invandringen, och från vilka länder invandr- ingen sker, påverkar vaccinationsverksamheten i främst två olika avseenden. Invandrade barn behöver i många fall få kompletterande vaccinationer, om hemlandets vaccinationsprogram inte motsvarar det svenska. Dessutom kan behovet av vaccinationer indirekt påverkas, genom att sjukdomar och smittämnen förs in i landet på samma sätt som när svenska medborgare i samband med utlands- resor för hem smittämnen från andra delar av världen. Enligt har antalet och andelen tuberkulosfall bland utrikes födda personer ökat. Därmed har också den totala förekomsten av tuberkulos i börjat ökat efter att ha minskat . Antalet nya fall är i samma storleksordning som . Även fallen av resistent tuberkulos har ökat. Bland nyupptäckta fall av HIV- infektion är invandrargrupper, främst från södra , den vanligaste kategorin. Mot HIV-infektion finns, i motsats till tuberkulos, ännu inget tillgängligt vaccin. Till detta kommer att kulturella och språkliga barriärer bland vissa invandrargrupper ställer särskilda krav på kompetens bland de vårdgivare som ska svara för vaccinationer. Invandring mäts i den officiella statistiken i olika kategorier. Dessa avser i huvuddrag invandrare från nordiska länder, EU-länder utom , Europeiska länder utom och EU samt icke europeiska länder. De senare delas in i tre grupper utifrån s.k. Human Development Index (HDI). HDI beräknas av FN. De ingående variablerna är bl.a. landets bruttonationalprodukt (BNP) och befolkningens livslängd och utbildningsnivå. Länder utanför med högt HDI är t.ex. , , , och . med medelhögt HDI är bl.a. ett antal Nordafrikanska länder, t.ex. , , men även . Här finns också länder som och . Bland länder med lågt HDI finns bl.a. , , , , , och . har ända haft ett invandringsöverskott. Andelen utrikes födda, , är hög i jämfört med andra europeiska länder och med . Det är en dubbelt så hög andel som . I är andelen utrikes födda , i , i , som brukar betecknas som ett land med stor Omvärldsförändringar som kan påverka vaccinutvecklingen invandring, är andelen och i . har utrikes födda medborgare. Enligt SCB:s prognoser kommer andelen utlandsfödda svenskar att öka lång- siktigt och uppgå till kring . Invandringen ligger för närvarnade på rekordhöga nivåer och antas sjunka . Av särskilt intresse är att se på invandringen från länder med låg och medelhög HDI. De vanligaste hemländerna bland invandrare i gruppen medelhög HDI är , , , och . ökade det årliga antalet invandrare i denna kategori från ca 17 000 personer till ca 34 2008. Antalet invandrare i denna kategori bedöms dock minska och under de närmaste 5–7 åren falla års nivå. En stabilare situation i medför t.ex. att färre asylsökande får uppehållstillstånd. Dessutom förväntas arbetskraftsinvandringen minska, som en konsekvens av lågkon- junkturen. Av de invandrade från aktuella länder är en majoritet . Ungefär en procent är barn, bland barnen är flickorna ungefär dubbelt så många som pojkarna. Invandrarna från länder med lågt HDI kommer i huvudsak från , och . De är dock väsentligt färre än den redovisade gruppen. Däremot varierar invandringen på ungefär samma sätt i båda grupperna. invandrade ca 4 000 personer från de nämnda länderna. hade antalet invandare i denna kategori i stort sett fördubblats.