sou · GYB333 · 2010-05-06 00:00:00 — I bokens register finns 25 personer nämnda vid namn, 22 män och tre kvinnor. Tre av männen i registret återfinns dock inte i bokens text (, , ). En jämförelse med bokens texter, bilder/bildtexter etc. visar att mindre än hälften av de personer som förekommer i boken finns med i registret. En redovisning av personer nämnda i boken i bokstavsordning och fördelade på kvinnor/män ser ut som följer. Där anges också om namnet finns i en faktaruta eller i bild/bildtext. Där sådan notering saknas finns namnet i den löpande texten eller i en arbetsuppgift. Några personer förekommer som synes på flera ställen i boken. , , 299, bild , , , 134 , , , bild , prinsessa, 197, bild Perelli, , , bild Perón, , 175 , , 314, 315, ruta Sahindal, , , bild , , 336, bild , kronprinsessa, 197, bild , , 304, bild Annan, Koffi, 326 Barroso, , 343, bild Bildt, , 326 , , 186, 290, bild Bush, , 324, ruta , prins, 196, bild , , 165, 330, 334 De , , 334 Dunant, , 302, ruta , , 170, 171, bild , , 181, bild , 199, ruta , 199, ruta, 291 , Dag, 325 , Per , 141, ruta, 142, bild, 213 , , 173, 174, 182, 191 , , 324, ruta Hyland, , 99 , 199, ruta , 171, 172, 319, bild , , 107, bild , , 171, 172 , , 170,171, 172 , , 323, 319, bild, 320 , , 162, bild , , 174, 175, bild , , 142, bild , , 298, bild , , 285, bild , Axel, 199, ruta Palmstruch, , 271, ruta Perón, , 175 , , 296, bild , Franklin D, 314, ruta , , 343, bild Tuiaviis, hövding, 14, 19 , , 296, bild 56 män, 11 kvinnor namngivna I Exposé Samhällskunskap A nämns alltså sammanlagt 67 personer vid namn i olika sammanhang. Av dem är 56 män, 11 är kvinnor. Två kvinnor, och , nämns på fler än en sida. Sammanlagt blir det 13 sidor för kvinnorna. Räknat på motsvarande sätt får männen 69 sidor. nämns , närmast följd av , Per och . Ingen kvinna nämns i läroboken i ett sammanhang som har med jämställdhet och/eller kvinnorörelse att göra. Däremot ges upplysningen att har arbetat med jämställdhetsfrågor. I ett historiskt sammanhang nämns , och . De enda svenska kvinnor som nämns i egenskap av att inneha en hög offentlig position är , kronprinsessan och prinsessan . namn finns med i en bildtext, som handlar om hur media tar emot nyheten om domen mot hennes mördare. Att hon var utrikesminister får man däremot inte veta. I övrigt nämns ingen kvinnlig statschef, premiärminister eller kvinna i annan hög offentlig position vare sig i historien eller i nutid. Det finns ju kvinnor att välja bland i världen och i i modern tid: , , , , , , och för svensk del till exempel , , , , , osv. Ingen kvinna nämns längre tillbaka i tiden än – man kan bland kvinnorörelsens ideologer och förkämpar erinra om till exempel , , , , , etc. Exposé Samhällskunskap A är rikt illustrerad med bilder. Hur handskas man här med jämställdhet och förhållandet kvinnor/män? Bilderna är dels foton, dels teckningar som är särskilt skapade för boken. Jag går här först igenom fotografierna. På många finns både kvinnor och män. Det kan vara svårt att se när och om kvinnor respektive män är huvudpersoner – förmodligen är det oftast män. Men i stället för att försöka tolka detta har jag valt att gå igenom de foton som visar enbart kvinnor respektive enbart män. Foton på namngivna och namnlösa män och kvinnor Boken har sammanlagt 30 foton med enbart män/pojkar. På sju av dem finns en eller flera namngivna män, totalt tio namngivna män: s. 107 (), 142 (Per , ), 162 (), 181 (), 298 (, ), 319 (), 343 (, 23 foton visar namnlösa män. På flera foton finns män med som staffage, i förgrund eller bakgrund. Männen är huvudpersoner på bland annat foton av byggnadsarbetare, en företagsledare, en man som mekar med en motorcykel, strejkande arbetare, en hemlös man, en graffitiklottrare, en ungdomsrånare. Ett foto visar en israelisk polis och en palestinier. Soldater (manliga) finns på flera foton: amerikanska soldater, indiska soldater och svenska soldater i FN-tjänst i och i . Ett foto visar Röda Korsarbetare. har flera bilder: en manlig demonstrant mot alkoholförbud vid folkomröstning, poliser vid en nynazistisk demonstration, italienska fascister under , en kommunistisk demonstration. Ett foto, slutligen, visar en pappa med ett litet barn. Boken har sammanlagt 16 foton med enbart kvinnor/flickor. På två av dem finns en namngiven kvinna: s. 299 () och 336 (). 14 foton visar namnlösa kvinnor. Två av dem visar mammor med små barn. Ett enda foto visar en kvinna i yrkesarbete: ett biträde inom äldrevården. Flera foton är av allmän karaktär: flickor tillsammans, kvinnor framför ett skyltfönster, tre generationer kvinnor osv. Politiskt innehåll kan två foton sägas ha: två flickor som är fältbiologer och en ung kvinna som illustrerar avsnittet om feminism och queerteori. Två foton på unga kvinnor ska illustrera homosexualitet och integration av invandrare. Skyltfönsterfotot visar tre kvinnor framför ett skyltfönster med högklackade skor (249). Bildtexten lyder: De grundläggande behoven är för länge sedan tillgodosedda för dessa kvinnor. Här är det frågan om att tillfredsställa ytterligare krav. Ett reklamfoto av en ung kvinna i jeans finns bredvid en reklambild på en man i blekta, skrynkliga jeans – man ser nederdelen av hans tröja och överdelen av jeansen; mannen har händerna i fickorna. Kvinnan på bilden intill är en ung kvinna iförd smala jeans, höga klackar, skinnluva och med tuff, sexig framtoning. Över bilden är klistrad textremsan WANTED. Flickorna/kvinnorna är alltså underrepresenterade i fotomaterialet. Med undantag för fotot på pappan med ett litet barn framstår bilderna också som i stort sett könsstereotypa. Teckningar: 20 män och 3 kvinnor Exposé Samhällskunskap A innehåller också nio teckningar i färg, avsedda att illustrera väsentliga samhälleliga funktioner och fenomen. Det är därför viktigt att analysera dem ur ett jämställdhetsperspektiv, och de presenteras här i den följd de förekommer i boken. Den första teckningen (s. 8) ska illustrera bokens inledande avsnitt under rubriken: Människan är en social varelse. En naken man står på alla fyra med skog och djur på ena sidan och på den andra en stad med bland annat en byggnad med påskriften Skola. Mannens tveksamhet i valet mellan dessa båda alternativ, naturen eller samhället, markeras med ett frågetecken. 2.I kapitlet Massmedier finns en teckning (s. 114) i samband med att texten ställer frågan: Skulle demokratin vara möjlig utan fria medier? På teckningen står en man och ser upp mot en skyskrapa på vars tak stående bokstäver bildar ordet (s. 114). 3.Också nästa teckning finns i kapitlet om massmedier (s. 116). Här är ämnet offentlighetsprincip och tryckfrihet. Genom ett fönster ser en man in i ett rum där en annan man sitter vid ett skrivbord med penna och papper. Mannen utanför fönstret har en hatt med ordet PRESS på. Han är betydligt större än mannen vid skrivbordet. Denne ser sig ängsligt omkring. 4.I kapitlet Social välfärd illustreras välfärdsstatens aktörer: stat, landsting och kommun (s. 139). En man med texten STAT på tröjan ryktar en blågul dalahäst. En kvinna med LANDSTING på tröjan räcker en korg mot hästen. Huruvida hästen matas eller spottar ut något i kvinnans korg framgår inte. Bakom hästen står en glad man med KOMMUN på tröjan och skyfflar upp de pengar som faller från hästens bakdel. Detta är den enda teckning där en kvinnlig gestalt står som symbol för en offentlig del av samhället. 5.Nästa teckning (s. 165) föreställer två män i livlig diskussion. Den ene pekar på en fyrkantig jordglob, den andre på en konformad. En av männen är blåklädd, den andre rödklädd. Texten ovanför bilden har rubriken och kapitlet heter Demokrati, ideologier och politiska partier. Bilden på männen kan på sitt sätt sägas stå i samklang med textens utelämnande av kvinnorörelse och kvinnosaksideologi 6.I kapitlet statsskicket finns en teckning avsedd att illustrera avsnitt med rubrikerna Valdeltagande och röstningsbeteende och Valrörelsen. I förgrunden kommer en man gående –en arbetare: röda arbetskläder, skiftnyckel och verktygslåda. Sju män står i bakgrunden med partibeteckningar och valsedlar; endast en är i färg, röd. Han bär en banderoll med texten Arbetarna och markerar glädje när han får se mannen i förgrunden; de övriga markerar besvikelse. Med tanke på det lilla utrymme boken ägnar åt kvinnorörelse och kvinnlig röst- och representationsrätt har det möjligen fallit sig naturligt att inte ta med någon kvinna på bilden, vare sig som väljare eller partifunktionär. 7.I kapitlet samhället finns en teckning som är avsedd att illustrera skillnaden mellan privat och offentligt (s. 230). Det privata illustreras med en bildsekvens, som inleds med att en kvinna med papiljotter i håret sitter i underkläder på toaletten och läser, på följande bild något mera påklädd borstar tänderna och på nästa går prydligt klädd ut genom dörren som hon sliter papiljotterna ur håret. Slutligen tas hon emot av en man på jobbet. 8.Följande teckning, i karikatyrstil, (s. 257) ligger i kapitlet Samhällsekonomi. En liten vithårig kvinna, av typen gullig tant, sträcker förskräckt fram en röd portmonnä mot en maskerad rånare med pistol, i rånarens pratbubbla står: KR, KR, KR. Likalydande pratbubbla har den polis som, också med pistol i handen, knackar rånaren i ryggen. Rubrikerna över och under bilden lyder Blandekonomi och Marknadsmisslyckanden. Sammanhanget mellan bild och text framstår inte som helt klart. 9.Den sista teckningen finns också i kapitlet Samhällsekonomi, under rubriken (s. 271). En man som på ryggen har en bild av emblem, till yttermera visso med texten RIKSBANK, försöker förtvivlat hålla fast en lina med en stor ballong som seglar iväg med en korg full med matvaror. Ballongen är gul med påskriften INFLATION i stora blå bokstäver. Vid linans andra ända är fäst ett ankare med texten REPORÄNTAN. På de nio teckningarna finns därmed sammanlagt tjugo män och tre kvinnor. Endast en av kvinnorna illustrerar något statsbärande moment eller institution. En av kvinnorna är ett brottsoffer: den lilla snälla svenska tanten. En annan kvinna används för att illustrera skillnaden mellan privat och offentligt. Man verkar utgå från föreställningen att kvinnors liv representerar det så kallade privata, och att de inte har någon plats att tala om i offentligheten. Både proportionen mellan kvinnor och män på bilderna och det de är avsedda att illustrera vittnar om en, förhoppningsvis omedveten, tendens att tänka bort kvinnan som samhällelig varelse och aktör. Symbol för samhället tillåts hon bara i ett fall vara, som representant för det kvinnligt dominerade /sjukvården. Den definition på jämställdhet som används i Exposé Samhällskunskap A, i den utsträckning den alls förekommer, gäller jämlikhet och/eller förbättrade förhållanden för kvinnor. I det stora hela aktualiseras inte jämställdhet i boken, och med tanke på dess disparata karaktär är det heller aldrig fråga om någon övergripande diskussion eller bestämning av begreppet. Att jämställdhet också gäller män verkar inte ingå i författarnas föreställningsvärld. Det märks till exempel i formuleringen om att män skulle tvingas ta ut föräldraledighet. Ingenstans problematiseras manlighet och det uttryck manlighet har och ges i samhället/samhällen. Avsaknad av en sådan problematisering blir tydlig till exempel i det kriminologiska avsnittet där skillnaden mellan kvinnors och mäns brottslighet inte tematiseras. Mittpunkt Samhällskunskap A är avsedd för gymnasiet. Den har tre författare, en kvinna och två män.1 Någon presentation av författarna finns inte i boken. Det finns inte heller någon redovisning av vem som skrivit vad. Mittpunkt Samhällskunskap A är med sina 191 sidor mindre omfattande än (367 sidor). Till boken finns kopplad en cd-skiva med bland annat en ordlista. Mittpunkt Samhällskunskap A börjar med en kort introduktion: Vad är samhället – och varför ska man läsa samhällskunskap? Den avslutas med uppmaningen: Så rusta dig för att kunna vara med och påverka ditt samhälle! 6–7). Boken är uppdelad i nio huvudkapitel: Demokrati, diktatur och politiska ideologier Massmedierna – en maktfaktor Den politiska makten och hur den styr Styrelsesätt i andra länder En globaliserad värld och dess befolkning Internationell politik – omvärlden och vi Ekonomi – för både privatpersoner och länder Mittpunkt Samhällskunskap A är rikt illustrerad med bilder, diagram och scheman. I anslutning till varje avsnitt finns frågor och uppgifter att analysera och diskutera. Varje huvudkapitel har en sammanfattning i punkter. 1 Nilzon, , , , , Mittpunkt Samhällskunskap A. , . I innehållsförteckningen finns 102 rubriker. Inga av dessa innehåller ordet jämställdhet eller kvinna/kvinnor. I texten finns också ett stort antal underrubriker, som inte är upptagna i innehållsförteckningen. Två av dessa innehåller ordet kvinnor, båda i ett delkapitel med överrubriken och brottslingar. Det första avsnittet behandlar Våld mot kvinnor (s. 94). Texten upplyser om, att den farligaste platsen för en kvinna i är hemmet och att tusentals kvinnor i förföljs, misshandlas, våldtas och i extrema fall mördas av sina män eller pojkvänner. Också det så kallade hedersvåldet tas upp, och att detta egentligen handlar om männens makt och inte om omsorg om någon heder. Kvinnojourernas existens och funktioner nämns också. Även om avsnittet är kort, en tredjedels sida, innehåller det väsentlig information. Det andra avsnittet har rubriken och invandrare behövs som poliser (s. 97). Här nämns i korthet att andelen manliga svenskfödda poliser är mycket större än andelen kvinnliga poliser och poliser med invandrarbakgrund. Texten illustreras av ett foto på två kvinnliga poliser i uniform och med vapen. I bokens sista huvudkapitel, Den svenska arbetsmarknaden, finns ordet jämställdhet med i en underrubrik i avsnittet Fyra lagar på arbetsmarknaden (s. 180). Rubriken lyder: Jämställdhetslagen – för samma möjligheter och rättigheter. I texten nämns i korthet jämställdhetslagens föreskrift om likalönsprincipen och att det fortfarande finns brister i tillämpningen av den. Möjligheten att vid tjänstetillsättningar använda positiv särbehandling vid lika meriter nämns, liksom att sexuella trakasserier inte får förekomma och ska anmälas till arbetsgivare, skyddsombud eller JämO. Avsnittet illustreras med ett foto på en kvinna – undersköterska – som hjälper en äldre man i rullstol. Bildtexten meddelar att många typiska kvinnoyrken är låglöneyrken. I frågorna och analysuppgifterna till avsnittet finns JämO och JämO:s uppgifter med. En diskussionsfråga lyder: Vilken är din erfarenhet, tycker du att flickor och pojkar behandlas jämlikt – i skolan, i idrottssammanhang, i familjen? (Det bör kanske påpekas att inte inrättats vid bokens tryckning.) Närläsning av övrig text Jämställdhet och frågor som rör flickor/kvinnor verkar alltså ha fått litet utrymme i Mittpunkt Samhällskunskap A. En genomgång av bokens text och övriga material bekräftar detta. Demokrati, diktatur och politiska ideologier Det första huvudkapitlet behandlar demokrati, diktatur och politiska ideologier. En summarisk redovisning görs av demokratins framväxt från via , och . Att kvinnor (och slavar) var utestängda från den atenska demokratin nämns, och en fråga till avsnittet lyder: Hur demokratiskt var det för kvinnorna? 10–11). Svajigt om allmän rösträtt Rösträtten ska vara allmän och lika för alla, heter det under rubriken (s. 12). Den allmänna rösträttens genomförande redovisas också för sju länder i en tabell med rubriken förande av allmän rösträtt. Länderna är , , , , , och . Om man med allmän rösträtt menar just lika rösträtt för alla vuxna visar tabellen, att var först med att införa allmän rösträtt, med som tvåa och som trea. Därefter kommer , , och . Men kvinnor och män särredovisas i tabellen. Det sker med termerna allmän rösträtt för män respektive allmän rösträtt för kvinnor. Här blir terminologin osäker – om man med allmän rösträtt menar just lika rösträtt för alla vuxna i ett samhälle, kan man då beteckna rösträtt åt en viss grupp som allmän? I så fall kan man ju i till exempel svensk historia lika gärna tala om allmän rösträtt för skattebönder, eller allmän rösträtt för präster, eller allmän rösträtt för borgare eller allmän rösträtt för adelns huvudmän, för att nu ta stånden i den gamla svenska ståndsriksdagen. Antingen har man väl genomfört allmän rösträtt eller inte, det vill säga någon allmän rösträtt finns inte förrän samtliga vuxna i en befolkning fått rösträtt på lika villkor. En förklaring till tabellens särredovisning av kvinnor och män kan kanske vara att historisk litteratur, översiktsverk och uppslagsböcker långt fram i tiden anger, att allmän rösträtt är genomförd det år alla vuxna män fått rösträtt. Den verkliga allmänna rösträttens genomförande nämns sedan i regel bara som en pendang eller utfyllnad, det vill säga kvinnors rösträtt behandlas i dessa arbeten som mindre viktig än mäns. En redovisning på det sätt som tidigare skett, och som möjligen också ligger bakom särredovisningen i tabellen, döljer dessutom förhållandet att den allmänna röst- och representationsrätten kom sent i , ibland mycket sent, som till exempel i och . Det är en omständighet ägnad att väcka eftertanke och kan gärna därför presenteras på ett tydligt sätt.2 Särredovisningen av män och kvinnor i samband med begreppet allmän rösträtt är unik i boken. Ingen annan tabell eller statistisk uppställning redovisar tal uppdelade på kvinnor och män. Det sker bara i enskilda passusar i texten. I avsnittet om brott och brottslingar finns, som nämnts ovan, två korta avsnitt som tar upp kvinnor/jämställdhet, men ingenstans nämns eller diskuteras att det är män, som dominerar brotts- och straffstatistik. En statistik över uttaget av föräldraförsäkring fördelat på kön kunde också ha varit intressant, men saknar boken ett avsnitt som behandlar familj och förhållandet mellan föräldrar och barn. Inget om kvinnors arbete för rösträtt Varför tror du att det tog så för kvinnorna att få rösträtt? lyder en fråga som hör till avsnittet (s. 14). Frågan borde kanske i stället ha lytt: Varför tog det så innan den allmänna rösträtten genomfördes? Att besvara frågan med ledning av uppgifter i Mittpunkt Samhällskunskap A framstår dock som omöjligt, eftersom 2 Tabellen innehåller vissa felaktigheter och inkonsekvenser. anges ha infört allmän rösträtt 1915. Men det skedde , 1913. anges ha genomfört allmän rösträtt . fick visserligen alla vuxna i princip rösträtt, men medan män fick rösträtt fick kvinnor inte rösta förrän de fyllt . blev rösträttsåldern densamma för kvinnor och män. Detta år framstår därmed som det korrekta årtalet för den allmänna rösträttens genomförande i . För anges att alla vuxna män fick rösträtt . Men de manliga slavarna fick ju inte rösträtt , efter frigivningen i samband med . För anges att alla vuxna män fick rösträtt och att allmän rösträtt infördes . Men införande av rösträtt är ju en grundlagsfråga som kräver två riksdagsbeslut med ett val emellan. togs det första beslutet om rösträtt åt så gott som alla vuxna svenska män; kom det andra beslutet. Det första beslutet om allmän rösträtt togs ; det andra 1921. Samma princip för angivelse av årtal bör användas i båda fallen. det saknas information om hur kvinnor steg för steg uppnådde medborgerliga rättigheter och eftersom kvinnornas och kvinnorörelsens långa ideologiska och politiska arbete för röst- och representationsrätt inte nämns. Liberalism, konservatism och socialism presenteras som de tre klassiska ideologierna, utan att deras syn på kvinnor ens berörs. Därefter presenteras fascism och nazism. Men alltså ingenting om kvinnorörelsen. Slutligen – under rubriken ideologier – nämns att finns den feministiska ideologin, som vill bredda kvinnors representation på politiska och andra maktpositioner och som menar att beslut ska utgå från annat än det traditionella och manliga tänkandet och i stället fokusera på alla medborgares bästa (s. 26), men detta är ju synpunkter som kvinnosakskvinnor framfört alltifrån (1363–ca 1430) och framåt. Jämställdhet eller kvinnor nämns inte heller i diskussionerna om demokratins problem eller vad ett demokratiskt arbetssätt är. Det heter till exempel att en demokratisk person behandlar alla människor lika, oavsett hudfärg, religion, härkomst, kulturell bakgrund eller sexuell läggning (s. 17). Här nämns inte kön, trots att det är en i hög grad relevant kategori, inte minst i ett globalt perspektiv. Feminism en alternativ ideologi? I sammanfattningen till huvudkapitlet om demokrati, diktatur och politiska ideologier nämns som den sista av elva punkter att det blir allt vanligare med alternativa ideologier som feminism och miljörörelse (s. 27). I kapitlet saknas därmed i stort sett upplysningar om kvinnorörelsen och kvinnors rättigheter. Utan hänvisningar eller upplysningar om kvinnorörelsen och dess ideologi framstår i kapitlets slut felaktigt feminismen som en i sena tider påkommen alternativ ideologi. Massmedierna – en maktfaktor I huvudkapitlet Massmedierna – en maktfaktor läggs överhuvudtaget inga jämställdhetsaspekter. Flickor/kvinnor lyser också i stort sett med sin frånvaro, även om de sporadiskt förekommer i texten. När teknikutvecklingen genom ska belysas är det en flicka, född i en by i , som upplever utvecklingen från glödlampan till den digitala revolutionen (s. 30). Ett par sidor längre fram nämns Tjejtidningar och herrtidningar som exempel på populärpress. Innehållet i dem torde dock skilja sig på ett sätt som gör sammanställningen litet olustig (s. 33). I en ruta med ? får man veta att Kvinnor/flickor läser flest veckotidningar och böcker. Män/pojkar läser flest specialtidskrifter/facktidningar (s. 35). På bild finns en ung kvinna med en bärbar radio/stereoanläggning (s. 39). Relevant är möjligen också en ruta med Recept på tv-smörgås. Det är hämtat ur Husmoderns köksalmanacka 1968 och belyser TV-tittandets genombrott i (s. 36). I arbetsuppgifterna finns ingen anspelning på jämställdhet, inte heller i sammanfattningen till kapitlet. Den politiska makten och hur den styr I huvudkapitlet Den politiska makten och hur den styr saknas kvinnor och jämställdhets/kvinnoaspekter i stort sett helt, också i de historiska tillbakablickarna. Kvinnor i maktställning finns med på två bilder. På den ena ser man kronprinsessan hålla tal; den andra visar dagens åtta partiledare och där finns alltså tre kvinnor med (s. 57). I huvudkapitlet nämns också Feministiskt initiativ som ny partibildning, och det påpekas att även om partiet inte kom in påverkade det riksdagspartiernas syn på jämställdhetsfrågor (s. 60). Jämställdhetsaspekter eller någon problematisering av kön i politiken finns i övrigt inte med vare sig då det gäller regering, landsting eller kommuner. Jämställdhetsaspekter saknas helt i det korta huvudkapitlet Styrelsesätt i andra länder. Däremot finns de åtminstone delvis med i huvudkapitlet Lagarna och rättssamhället. Detta kapitel tar även upp våld mot barn och ungdomar. Det särskilda avsnittet om Våld mot kvinnor har redan nämnts ovan. Ett par arbetsuppgifter knyter också an till dessa teman. Dels finns analysfrågan: Känner du igen påståendet att många kvinnor och barn i drabbas på olika sätt av våldsamma män? Vilken bild får du t.ex. av massmedia? (s. 95). Dels nämns i samband med en redogörelse för rättegångar och påföljder att det finns de som menar att domstolar ofta dömer våldtäktsmän till kortare straff med hänvisning till att offret skulle ha varit utmanande klätt, berusat eller liknande, och man ställer frågan: Tycker du att det är rätt att ta hänsyn till sådana faktorer, när man ska bestämma straff? (s. 105). I kapitlet finns också, som nämnts, ett kort avsnitt om kvinnliga poliser och poliser med invandrarbakgrund. Också till detta finns en analysfråga: Kan du se några fördelar och nackdelar med kvinnliga och manliga poliser, med och utan invandrarbakgrund? (s. 98). Frågans formulering innebär att man inte bara tar upp ett jämställdhetsperspektiv utan också ett genusperspektiv på samhället.