sou · GXB399 · 2010-01-01 00:00:00 — Hur många syskon hade du? Vad arbetade dina föräldrar med? Var de gifta/sammanboende? Efter detta ställer vi frågor om när intervjupersonen omhänder- togs första gången, var hon eller han placerades. Hur var det med syskon? Blev de också placerade? Vart kom de? Om de blev kvar hemma, stannade de där under hela uppväxten? Var placerades du? Hur länge bodde du där? Vart kom du sedan osv. Vi frågar också efter namn på fosterföräldrar, institutioner och myndighetspersoner som funnit med vid omhändertaganden och uppföljning. Vilken var den ansvariga placeringskommunen? Fanns det andra barn i fosterfamiljen? Hur försörjde sig fosterföräldrarna? Om det gäller institutioner tar vi uppgift om institutionens storlek, var den låg, etc. När basfakta finns om varje placering går vi över till att fråga vad intervjupersonen minns av vanvård från varje plats. 1.2.3 Minnen från placeringstiden Här återgår vi till tiden före det första omhändertagandet. Hur var det hemma? Vad var anledningen till att du omhändertogs? Minns du detta? Kan du beskriva? När du kom till den första platsen, hur var det där? Hur var personalen? Hur många barn fanns där? Hur såg din vardag ut? Intervjupersonen uppmanas att berätta om den vanvård som förekom i samband med placeringen. Här gås olika områden igenom. Hur var det med: boendet, rummet, sängen, maten, matsituationen, kläderna, hygienen, fritiden, lek, nöjen, skolan, skolvägen, läxläsning, högtider, födelsedagar, umgänge med bekanta till familjen/kamrater/ syskon/fostersyskon/anhöriga, bemötandet, läkarvård, sjukvård, tandvård, arbete, sysselsättning, ordningsregler, disciplin, bestraffningar. Fanns det någon vuxen du kunde anförtro dig till? Här ber vi intervjupersonen att återge minnen av övergrepp, misshandel och försummelse. Intervjupersonen kanske behöver hjälp med följdfrågor: hur ofta, vad hände, hur gick det till, vem var med, var hände det, när hände det och vem visste? Vågade du berätta detta för någon? Om ja, vad hände då? Fick du någon hjälp? Kommer du ihåg om det skedde någon tillsyn på de platser du var? Hur gick tillsynsbesöken till? 1.2.5 Vad var det värsta som hände dig? När vi lyssnar på vad du har att berätta skapar vi förstås vår upp- fattning om hur det måste ha varit för dig, vad du tyckte var allra mest plågsamt och svårt att stå ut med, men det kanske inte alls överensstämmer med vad du själv anser? Vad tycker du var det värsta som hände dig? 1.2.6 Hur överlevde du? Efter att ha lyssnat på din historia undrar vi hur du klarade dig, hur du gjorde för att stå ut? 1.2.7 Hur har placeringarna påverkat ditt liv? Hur tror du att dessa upplevelser har påverkat dig, hur ofta tänker du på det som hänt? Har du berättat om detta för någon? Har du besökt platserna där det hände eller tagit kontakt med förövarna? Skulle du kunna tänka dig att göra det? Hur har du bearbetat min- nena? Har du gått igenom någon behandling? Har dina utbild- ningsmöjligheter påverkats? Har du skrivit eller tecknat? som har varit med om det du beskrivit för oss har hamnat i drogmissbruk, brottslighet, psykisk sjukdom, medicinering eller suicidförsök. Har detta drabbat dig? Hur har din kontakt med din ursprungsfamilj påverkats av att du blev placerad? Hur skulle det kunna ha varit annorlunda? Hur hade din tid i den sociala barnavården kunnat bli bättre? Hade myndigheterna kunnat handla annorlunda och i sådant fall på vilket sätt? Hur kan man undvika att andra barn drabbas? Vad hade hänt dig tror du om du inte blivit placerad? Om det inte gjorts tidigare, tittar vi igenom arkivmaterial och annat som intervjupersonen kan ha tagit med sig, foton, minnessaker, tidningsartiklar, dikter, skriverier. Hur har det varit att prata om de här minnena? Vi vet av erfa- renhet att det kan vara jobbigt att gå härifrån. Intervjun kan väcka starka minnen. Vi informerar om och erbjuder möjlighe- ten att få åtta stödsamtal hos en psykoterapeut i närheten av bostads- orten, utredningen pågår. Det kan vara så att du kommer på saker som du glömde att berätta för oss. Du får då gärna ringa oss eller skriva ned komplet- terande uppgifter och skicka de till oss. Pappersarbete av, reseräkning och kvittenser av arkivma- terial, fullmakt för beställning av arkivmaterial. Avslutningsvis tillfrågas intervjupersonen: Hur tror du att det kommer att kännas/bli att gå härifrån? Har du någon du kommer att prata med som kan stödja dig? Hur tycker du att du har blivit bemött av oss? Är det något som vi skulle kunna göra annorlunda? 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brotts- bekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jord- bruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produk- tion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokal- försörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av med- finansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhälls- byggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokförings- brott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och social- försäkring. 50.Nytt pensionssystem för den statsunder- stödda scenkonsten. 51.Avskaffande av filmcensuren för vuxna –men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. 52.Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. 53.Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. 54.Uthållig älgförvaltning i samverkan. 55.Ett effektivare smittskydd. 56.Den nya migrationsprocessen. 57.Myndighet för hållbart samhällsbyggande –en granskning av . 59.Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. 60.Återvändandedirektivet och svensk rätt. 62.Skatt på fluorerade växthusgaser. 63.Totalförsvarsplikt och frivillighet. 64.Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? 65.Moderniserade skatteregler för ideell sektor. 66.Signalspaning för polisiära behov. –frågan om vidmakthållande eller av- veckling. 68.Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU) + bilaga. 69.En ny ransonerings- och prisregleringslag. 70.Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel. 71.EU, och den inre marknaden –En översyn av horisontella bestämmel- ser inom varu- och tjänsteområdet. 72.Insyn och integritet i brottsbekämp- ningen – några frågor. 73.Vägval för filmen. –ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft. 76.Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m. Ju. 78.Ökad säkerhet i domstol. 80.Kriminalvården – ledning och styrning. 81.Lag om resenärers rättigheter i lokal och regional kollektivtrafik. 82.En ny postlag. 83.Miljömålen i nya perspektiv. 84.Regler för etablering av vårdgivare. Förslag för att öka mångfald och integration i specialiserad öppenvård. –hur blev det? Erfarenheter från första försöksåret. 86.Strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning. 87.En ny kameraövervakningslag. 88.Kärnkraft – nya reaktorer och ökat skade- ståndsansvar. 89.Gränslandet mellan sjukdom och arbete. Arbetsförmåga/Medicinska förutsätt- ningar för arbete/Försörjningsförmåga. Hamnstatskontrolldirektivet, Övervakningsdirektivet, Flaggstatsdirektivet. 91.Fingeravtryck i uppehållstillstånd. 92.Se medborgarna – för bättre offentlig service. 94.Att nå ut och nå ända fram. Hur tillgången till policyinriktad ut- värdering och forskningsresultat inom utbildningsområdet kan tillgodoses. 95.Sjöarbetskonventionen – om anslutning. 96.En utvidgad trafikförsäkring. 97.Marknadsorienterade styrmedel på arbetsmiljöområdet. –återupptagande av förundersökning och rätt till biträde. 99.Vanvård i social barnavård . En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörj- ning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Den nya migrationsprocessen. [56] Återvändandedirektivet och svensk rätt. [60] Modernare adoptionsregler. [61] Signalspaning för polisiära behov. Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel. Insyn och integritet i brottsbekämpningen – några frågor. Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m. [76] [77] Ökad säkerhet i domstol. Kriminalvården – ledning och styrning. [80] En ny kameraövervakningslag. Fingeravtryck i uppehållstillstånd. Resningsförfarandet i brottmål – åter- upptagande av förundersökning och rätt till biträde. Ransonering och prisreglering i krig och fred. Totalförsvarsplikt och frivillighet. – frågan om vidmakthållande eller av- veckling. En ny ransonerings- och prisregleringslag. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvars- fördelning inom . Några frågor kring sam- spelet mellan sjukvård och socialför- säkring. Ett effektivare smittskydd. Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU). Regler för etablering av vårdgivare. Förslag för att öka mångfald och integration i specialiserad öppenvård. Gränslandet mellan sjukdom och arbete. Arbetsförmåga/Medicinska förutsätt- ningar för arbete/Försörjningsförmåga. En utvidgad trafikförsäkring. Vanvård i social barnavård . Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. EU, och den inre marknaden – En översyn av horisontella bestämmelser inom varu- och tjänsteområdet. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Nytt pensionssystem för den statsunder- stödda scenkonsten. Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. Skatt på fluorerade växthusgaser. Moderniserade skatteregler för ideell sektor. Strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning. Se medborgarna – för bättre offentlig service. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? Gymnasial lärlingsutbildning – hur blev det? Erfarenheter från första försöksåret. [85] Att nå ut och nå ända fram. Hur tillgången till policyinriktad ut- värdering och forskningsresultat inom utbildningsområdet kan tillgodoses. Den svenska administrationen av jordbruks- stöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. Uthållig älgförvaltning i samverkan. Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. Myndighet för hållbart samhällsbyggande – en granskning av . [57] Miljömålen i nya perspektiv. [83] Kärnkraft – nya reaktorer och ökat skade- Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. En ny kollektivtrafiklag. [39] Koncessioner för el- och gasnät. Ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft. Lag om resenärers rättigheter i lokal och regional kollektivtrafik. En ny postlag. Hamnstatskontrolldirektivet, Över- vakningsdirektivet, Flaggstatsdirektivet. Sjöarbetskonventionen – om anslutning. Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. Vägval för filmen. [73] Några begravningsfrågor. En ny modell för arbetsmiljötillsyn. [40] Integritetsskydd i arbetslivet. God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? [93] Marknadsorienterade styrmedel på arbets-