sou · GYB365 · 2010-10-13 00:00:00 — En förutsättning för registrering i ett nationellt register för utövare av alternativa behandlingsformer måste vara att man genomgått viss basmedicinsk utbildning. Detta krav på utbildning syftar främst till att säkerställa att de utövare som finns i registret har en minsta, gemensam, grundläggande allmänmedicinsk kunskapsbas. Även om alternativ- och komplementärmedicin omfattar många olika verk- samheter finns det en gemensam nämnare för verksamheten. Det handlar om yrkesmässigt utförda hälso- och sjukvårdande åtgärder i form av undersökningar och behandlingar av patienter i syfte att förebygga, bota eller lindra. Gemensamt är därmed också att yrkes- utövarna har behov av grundläggande kunskaper om människokrop- pen och dess olika organ, om sjukdomslära och regelverket inom hälso- och sjukvården. Sådan kunskap är viktig för själva utförandet av behandlingen, men kanske framförallt för att en utövare ska veta om han eller hon ska ta sig an en viss patient eller inte, dvs. om patienten i stället ska hänvisas till hälso- och sjukvården. Behovet av kunskap på detta område skiftar mellan olika behandlingsformer men alla utövare inom alternativ- och komplementärmedicin måste uppfylla en miniminivå. Enligt vårt förslag ovan under avsnitt 18.2.5 bör kravet på viss medicinsk utbildning ställas av de organisationer som vill delta i registret. Det ska vara en förutsättning för med- lemskap och någon kontroll ska inte göras vid registreringen. Skyldigheter för den som ingår i registret För registrets trovärdighet är det av vikt att registret vid varje tid- punkt innehåller så korrekta och aktuella uppgifter som möjligt. Den som är registrerad ska därför vara skyldig informera om sådant som påverkar förutsättningarna för att få vara registrerad och för- ändringar av de uppgifter som finns i registret. De organisationer som godkänts för deltagande i registret bör ha ett ansvar för att underrätta den myndighet som administrerar registret, om någon medlem inte längre uppfyller villkoren för registrering. 18.2.8Återkallelse av godkännande, hinder mot registrering, avregistrering och förnyad registrering Vissa omständigheter bör utgöra hinder mot registrering och det måste också finnas möjlighet att i vissa fall avregistrera en utövare som ingår i registret. Den som avförts ur registret bör under vissa förutsättningar kunna registreras på nytt. Godkännandet av orga- nisationer att delta i registret bör kunna återkallas. Förbud att utöva alternativ- och komplementärmedicin Enligt 10 kap. 8 § patientsäkerhetslagen får under vissa förutsättningar meddela förbud för en person att – eller för alltid – utöva verksamhet enligt 5 kap. samma lag. Myndig- heten får meddela sådant förbud för den som enligt lagakraftvunnen dom har dömts för brott mot bestämmelserna om begränsningar att vidta vissa hälso- och sjukvårdande åtgärder eller för att under utövning av sådan verksamhet uppsåtligen eller av oaktsamhet ha till- fogat den undersökte eller behandlade skada, som inte är ringa, eller som framkallat fara för sådan skada. Om en sökande har meddelats ett sådant förbud att utöva alter- nativ- och komplementärmedicinsk verksamhet, ska han eller hon givetvis inte få registrera sig, även om villkoren för registrering i övrigt är uppfyllda. Vid registerprövningen måste därför kontrol- leras att den sökande inte har meddelats ett sådant förbud. Förbud med stöd av dessa bestämmelser är ytterst sällsynt förekommande och den kontrollen bör därför inte kräva några komplicerade rutiner. Om en person, som är registrerad i registret, förbjuds av Social- styrelsen att utöva sådan verksamhet ska avregistrering ske. Detta förutsätter att underrättar den registeransvariga myn- digheten när myndigheten fattat ett sådant beslut. Även under vissa andra förutsättningar måste en person som har registrerats i registret kunna avregistreras och därmed avföras från registret. Det gäller t.ex. när den registrerade inte längre uppfyller villkoren för att vara registrerad, dvs. är medlem i en organisation som godkänts att delta i registret. Det kan bero på att han eller hon är yrkesverksam och själv valt att utträda ur organisationen eller blivit utesluten från organisationen. Om den organisation som en registrerad är medlem i inte längre deltar i registerordningen, ska avregistrering också ske. Det är en naturlig följd av att den organi- sation som registreringen grundas på inte längre finns med i systemet. I denna situation, liksom när registrerade själv byter organisation, bör dock registrering kunna upprätthållas om den registrerade blir medlem i en annan organisation som deltar i registret. En registre- rad som blivit utesluten från en organisation ska dock inte kunna bli registrerad på nytt genom att bli medlem i en annan organisation som ingår i registret förrän . Avregistrering måste också ske på den enskildes egen begäran. Betalning av den årliga avgiften för registreringen bör vara en förutsättning för att få kvarstå i registret. Att avregistrering även ska ske när har meddelat ett förbud för den registrerade att utöva verksamhet enligt 5 kap. patientsäkerhetslagen har angetts ovan. Några ytterligare formella skäl för avregistrering bör enligt vår mening inte anges. Organisationerna har ansvaret för att vidta åt- gärder i enlighet med stadgarna om det finns grund för att utesluta en medlem. En registrerad utövare kan, enligt vårt förslag ovan, under vissa för- utsättningar avregistreras och avföras från registret. Den som av- registrerats på grund av uteslutning ur en organisation bör inte direkt kunna bli registrerad på nytt, t.ex. genom att bli medlem i en annan godkänd organisation. Vi föreslår därför att en person som avregistre- rats på grund av uteslutning bör kunna ingå i registret på nytt först . En rimlig tid för sådan karens bör vara åtminstone . Yrkesorganisationer som vill delta i registret måste uppfylla vissa krav. Om en organisation efter godkännandet av någon anledning inte längre uppfyller de kraven, bör godkännandet kunna återkallas. Registret vänder sig endast till enskilda yrkesutövare. Juridiska per- soner kommer således inte att registreras. Uppgifter om den registre- rades identitet, bl.a. namn, bostadsadress samt personnummer ska kunna registreras. Sådana uppgifter ger viktig information både för olika intressenter och för den myndighet som administrerar registret. Andra uppgifter som registret bör innehålla är information om re- gistrerades yrkesverksamhet inom alternativ- eller komplementär- medicin. Det gäller bl.a. den terapi som den registrerade huvudsak- ligen utövar och den yrkesbeteckning som den registrerade använder. Det bör vara möjligt att registrera flera terapier/yrkesbeteckningar. Vidare bör det också framgå av registret var verksamheten utförs, dvs. var arbetsplatsen finns. Om den registrerade är egen företagare, bör namnet på firman framgå samt dess organisationsnummer. Är den registrerade anställd, bör arbetsgivarens namn också framgå av re- Uppgift om organisationstillhörighet bör också framgå av registret. föreslog, i enlighet med vad som gäller i och , att den som är registrerad ska ha en skyddad titel som registrerad alternativ behandlare. Vi anser dock inte att en frivillig registrering bör ge ett sådant skydd. Registrets uppgift att klargöra vad som utgör alternativa behandlingsformer och vad som ingår i hälso- och sjukvården ger enligt vår mening inte något ut- rymme för ett sådant titelskydd. Ett straffsanktionerat titelskydd kan ge sken av att staten på något sätt garanterar utövarnas verksam- het och kan leda till att patienter och konsumenter får uppfattningen att dessa utövare står under samma tillsyn som hälso- och sjuk- vårdspersonal. För patienter och konsumenter fyller information om att en yrkesutövare ingår i registret en viktigt funktion. På det sättet ges de möjlighet att välja en behandlare som uppfyller de krav som ställs av en organisation som godkänts för deltagande i registret. Den som ingår i registret har självfallet rätt att använda den upp- giften vid marknadsföring och den rätten skyddas av marknads- föringslagstiftningen. Om någon vid marknadsföring obehörigen anger att han/hon är registrerad i registret över utövare av alter- behandlingsformer träffas det av reglerna i marknadsförings- lagen (2008:486) om förbud mot vilseledande m.m. 18.2.10 Vem ska ansvara för registret? I ingår registret i de s.k. Brønnøysundsregistrene som är en statlig myndighet med ansvar för ett antal nationella register, medan det i är de godkända yrkesorganisationerna som var och en sköter sitt register. föreslog att en statlig förvaltningsmyndighet skulle ha det formella ansvaret för registret och att skulle få det uppdraget. Skälet för att låta en myndighet ha ansvaret var att registreringen skulle kom- ma att innebära myndighetsutövning mot enskild och valet av motiverades med att myndigheten hade tillsyn över komplet- terande utbildningar inom alternativ- och komplementärmedicin. Vid remissbehandlingen framfördes en del kritik mot förslaget att skulle ansvara för registret och flera remiss- instanser framförde att borde få det uppdraget. Sedan lade fram sitt förslag har det skett förändringar när det gäller myndigheter och ansvarsområden på ut- bildningsområdet. Det finns flera myndigheter vars nuvarande upp- gifter skulle kunna utgöra en utgångspunkt för ett nationellt register över utövare av alternativa behandlingsformer. Vid den hearing med representanter för yrkesorganisationer inom AKM-området som vi genomförde var det många som ansåg att yrkesorganisationerna skulle administrera var sitt register på samma sätt som i . Det fanns även de som menade att borde ansluta sig till den modell som finns på och ett arbete har påbörjats för att för- söka bilda en organisation för det ändamålet. Följande myndigheter skulle kunna komma ifråga för att admini- strera ett register för utövare av alternativa behandlingsformer. är central förvaltningsmyndighet för det offentliga skol- väsendet för barn, ungdomar och vuxna samt för förskoleverksam- heten och skolbarnsomsorgen. sätter ramar och riktlinjer för hur utbildningen ska bedrivas genom kursplaner, betygskriterier och andra styrdokument, ansvarar för det nationella provsystemet och fördelar och utvärderar statsbidrag för att stimulera målupp- fyllelse och säkra kvaliteten ute i verksamheterna. Myndigheten stödjer förskolor och skolor i deras utveckling och utvärderar verk- samheterna och följer upp verksamheternas förutsättningar, hur verksamheterna genomförs och resultaten utvecklas. Skolinspektionen har tillsynsansvar över förskoleverksamhet, skol- barnsomsorg, skola och vuxenutbildning. Det betyder att myndig- heten kontrollerar att kommunen eller den fristående skolan följer de lagar och andra bestämmelser som gäller för verksamheten. Skolinspektion prövar också ansökningar om godkännande och rätt till bidrag respektive rätt till bidrag och statlig tillsyn för fri- stående skolor. Barn- och elevombudet, , är en del av Skolinspek- tionen, men har en självständig funktion. BEO arbetar för att motverka kränkningar av barn och elever i skola och för- skola. , , är en egen myn- dighet som är knuten till Skolinspektionen. beslut som tagits av en skolhuvudman, om det bedöms vara särskilt viktigt för en enskild elev. Myndigheten för () ansvarar för frågor som rör i , analyserar arbetsmark- nadens behov av arbetskraft, beslutar vilka utbildningar som ska ingå i och beviljar statsbidrag till utbildningsanordnarna. Myndigheten kontrollerar och granskar även utbildningarnas kva- litet och resultat. administrerar också två utbild- ningsformer som ligger utanför , nämligen komplet- terande utbildningar och lärlingsutbildningar för vuxna till vissa hantverksyrken. Myndigheten är också ansvarig för att samordna en nationell struktur för validering av utbildning och yrkeskompetens, och är nationell samlingspunkt för EQF (European Qualifications Framework) som ska göra det lättare att jämföra utbildnings- och yrkeskvalifikationer inom EU. () är en förvaltningsmyndighet vars främsta uppgift är att förse kunder med statistik för beslutsfattan- de, debatt och forskning. Det görs på uppdrag av regeringen och olika myndigheter men också för det privata näringslivet och för forskare. Myndigheten ska också stödja och samordna det svenska systemet för officiell statistik och medverka i det internationella statistiska samarbetet. granskar, registrerar och informerar för ett enkelt före- tagande och ett rättssäkert näringsliv. har två övergri- pande uppgifter, en myndighetsutövande funktion – att registrera företag och företagsinteckningar, ta emot årsredovisningar, pröva och besluta om vissa tillstånd och likvidationer och en service- funktion – att erbjuda information om företag, utbildningar och seminarier. Verket ger också ut Post- och , en webb- plats för rikstäckande kungörelser. Myndighetens tre huvuduppgifter är att ansvara för sektorsöver- gripande uppföljning och utvärdering av insatser inom folkhälso- området, vara nationellt för effektiva metoder och strategier på området samt ansvara för övergripande tillsyn inom alkohol-, narkotika- och tobaksområdena. Myndigheten ska också följa och medverka i det internationella folkhälsoarbetet. Utgångspunkten för folkhälsoarbetet i är folkhälsopoli- tikens elva målområden. De anger centrala bestämningsfaktorer för hälsan. Det övergripande målet för folkhälsopolitiken är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god hälsa på lika villkor för hela befolkningen. Folkhälsa handlar om allt från individens egna val och vanor till strukturella faktorer som yttre miljöer och demokra- tiska rättigheter i samhället. har ett över- gripande ansvar för uppföljning och utvärdering men det finns många myndigheter som mer eller mindre arbetar med målområdena. är förvaltningsmyndighet för konsumentfrågor och har ansvar för att de konsumentskyddande regler som ligger inom myndighetens tillsynsansvar följs, att konsumenter har till- gång till information som ger dem möjlighet att göra aktiva val om ingen annan myndighet har den uppgiften och att stärka konsumen- ternas ställning på marknaden genom kontakter med privata aktörer och i det arbetet genomföra branschöverenskommelser och insatser på standardiseringsområdet. Myndigheten ska också följa och analy- sera konsumenternas ställning på marknaderna samt vid behov vidta eller föreslå åtgärder, med utbildning och information stödja kom- munernas konsumentverksamhet i frågor som rör konsumentskydd och konsumentlagstiftning och vara kontaktmyndighet för svenska myndigheters samarbete med myndigheter inom EES och EU inom sitt område. generaldirektör är Konsument- ombudsman, , och driver i den rollen konsumenternas intressen gentemot företag i domstol. Flera organisationer har framfört att de anser att det bör vara en uppgift för de godkända yrkesorganisationerna att föra register över de medlemmar som vill ingå i ett sådant register. Vårt förslag inne- bär ett nationellt register över yrkesutövare inom alternativa behand- lingsformer och vi ser därför en klar fördel med att det administreras på ett ställe. Det främsta skälet är att det gör det lättare för den som söker alternativa behandlingar att hitta information. Det finns en mångfald av terapiformer, men det finns också flera organisa- tioner inom samma terapiform. Vi föreslår under avsnitt 18.3 att det i samband med sökning i registret även ska finnas tillgång till information för den som vill ha kunskap om alternativa behand- lingsformer. För att registret ska bli ett verkligt hjälpmedel vid val av vård och behandling, anser vi att det bör administreras av en myndighet. På så sätt blir det också en enhetlighet i registret och det blir möjligt att garantera kontinuiteten. Vårt uppdrag är att tydliggöra vad som är hälso- och sjukvård och vad som inte är det och vi anser därför inte att utgör något alternativ som värdmyndighet för det föreslagna registret. Det bör inte finnas någon sådan koppling mellan hälso- och sjukvården och alternativa behandlingsformer utanför den, om risken för sam- manblandning ska minska. Vårt förslag innehåller i motsats till AKM- registerutredningens förslag inte någon koppling mellan registret och myndigheterna inom skolområdet och det finns därför inte skäl att välja någon sådan myndighet för den aktuella uppgiften. har en verksamhet som berör området och alternativ- och komplementärmedicin nämns också i den senaste folk- hälsopropositionen. har ett stort uppdrag när det gäller registrering och SCB har också någon sådan uppgift, t.ex. äkten- skapsregistret. är förvaltningsmyndighet för kon- sumentfrågor och har bl.a. ansvar för att de konsumentskyddande regler som ligger inom myndighetens tillsynsansvar följs och där in- går den verksamhet som registreringen ska omfatta. Verket har också ansvar för att konsumenter har tillgång till information som ger dem möjlighet att göra aktiva val om ingen annan myndighet har den uppgiften. Vid valet av myndighet kan antingen registrets anknytning till myndighetens verksamheten och eventuell nytta för utförandet av myndighetens uppdrag eller vana vid liknande register och andra administrativa förutsättningar utgöra utgångspunkten. anknytningen till verksamheten och om registret kan användas i myn- dighetens arbete i första hand bör vara avgörande. är i och för sig en myndighet som enbart sysslar med tillsyn och information och har inte någon liknande uppgift vilket talar emot att ge myndigheten ansvaret för det föreslagna registret. Myn- digheten har dock tillsynsansvaret för den reglering som gäller inom området för alternativ- och komplementärmedicin. Det föreslagna registret kan också ses som en del i uppgiften att ge konsumenter information som ger dem möjlighet att göra aktiva val. Vi anser där- för att framstår som den mest lämpliga myndig- heten att ansvara för registret. Om myndigheten saknar kompetens i något avseende för att utföra den uppgiften kan den tillföras. Vi föreslår därför att ska få uppdraget att godkänna de organisationer som uppfyller kraven för att få delta i registret för yrkesutövare av alternativa behandlingsformer och administrera registret över de enskilda yrkesutövarna. 18.2.11 Allmänhetens tillgång till registret Ett viktigt syfte med ett register är att öka människors möjligheter att göra medvetna val när det gäller vård och behandling. Det före- slagna registret innebär att man kan söka information om enskilda utövare av alternativ- och komplementärmedicin på orten. De som är med i registret uppfyller då också de krav som respektive orga- nisation ställer och har inte meddelats förbud att utöva alternativ- och komplementärmedicinsk verksamhet. Registret ger också möjlig- het för sjukvårdshuvudmän, och andra som kan ha intresse av upp- gifterna i registret, att få kunskap om utövare av alternativ- och komplementärmedicin och underlättar för dem som vill få kontakt med sådana utövare. Registrets ändamål är därför att ge offentlighet åt de utövare som uppfyller de krav som ställs upp för att få ingå i registret. Detta innebär att uppgifterna i registret ska vara offent- liga. Det finns inte någon tillämplig sekretessbestämmelse för det före- slagna registret över utövare av alternativa behandlingsformer. De uppgifter som förekommer i registret kommer därför att vara offent- liga i enlighet med tryckfrihetsförordningens bestämmelser. Det- samma gäller uppgifterna i de ansökningshandlingar som ligger till grund för registreringen. En av de viktigaste funktionerna med registret är att sprida infor- mation om de utövare av alternativa behandlingsformer som efter en prövning fått rätt att ingå i registret. För att underlätta tillgången till registret, och för att så många som möjligt ska kunna ta del av innehållet i det, bör innehållet i registret, med vissa undantag, vara tillgängligt och kunna läsas via Internet. Sådana identitetsuppgifter som personnummer, samordningsnummer och bostadsadresser ska dock inte finnas i den del av registret som kan nås via Internet. Dessa uppgifter kan användas och missbrukas för andra ändamål, om de är tillgängliga över Internet, och har ingen betydelse för allmän- hetens nytta av registret. Registret kommer i övrigt inte att inne- hålla några uppgifter som betraktas som känsliga enligt personupp- giftslagen. Den som ansöker om registrering måste få tydlig infor- mation om att vissa av de uppgifter som inges vid ansökningen, kom- mer att antecknas i registret och om vilka av dessa uppgifter som kommer att kunna läsas via Internet. Den som vill delta i registret bör uttryckligen ge sitt samtycke till användningen av personupp- gifter. Återkallelse av det samtycket innebär en begäran om avregistrering. Information om vilka organisationer som har godkänts av Kon- sumentverket kan också ge den som söker vård eller behandling viktig kunskap för att välja behandlare. En förteckning över de orga- nisationer som godkänts för deltagande i registret bör därför finnas tillgänglig via Internet. 18.2.12Hur förhåller sig förslaget om ett register till regleringen inom EU? Principen om den fria rörligheten av tjänster och arbetskraft inom EU regleras i . Detta innebär bl.a. att personer med yrkeskvalifikationer för reglerade yrken inom hälso- och sjukvården, som är erkända i andra medlemsstater i EU/EES, ska ges legitima- tion för samma yrke i . En förutsättning för att den gemen- samma marknaden ska fungera är att medlemsstaterna ömsesidigt erkänner behörighetsbevis om yrkeskvalifikationer som meddelats i annan medlemsstat. Erkännande kan ske när behöriga myndigheter i ursprungsmedlemsstaten har prövat och godkänt kvalifikationerna för det reglerade yrket. Det register för utövare av alternativa be- handlingsformer som vi föreslagit innebär inte någon reglering av ett yrke och påverkas därför inte av direktivet. Inte heller på något annat sätt påverkar registret den fria rörligheten av tjänster och arbetskraft inom EU. 18.3Ökad tillgång till information för att välja vård Utredningens förslag: En informationsportal ska kopplas till registret över utövare av alternativa behandlingsformer. Den ska innehålla objektiv och vetenskaplig information om de olika terapi- formerna. Ansvaret för portalen ska ligga på som för det arbetet bör samla forskare och andra med kun- skaper inom området. En nationell informationsinsats ska genomföras i samband med att registret införs. Utredningens bedömning: Marknaden för alternativmedicin inne- håller en rad omständigheter som innebär att det kan finnas skäl att överväga om den bör bli föremål för en fördjupad analys inom ramen för den bevakning av konsumentmarknader som Konsu- mentverket genomför. Det centrala uppdraget i våra direktiv är att klargöra vad som är hälso- och sjukvård och vad som inte är det. För att den som söker vård och behandling ska ha möjlighet att göra ett medvetet val är tillgången till information avgörande. När det gäller hälso- och sjuk- vård finns sjukvårdsrådgivning, där man kan få råd om vård dygnet runt via webb och telefon . Tjänsten drivs av lands- tingen och regionerna. Många landsting har på sina hemsidor även viss information om alternativa behandlingsmetoder. 18.3.2Konsumentverkets bevakning av marknaden för alternativ medicin har fått ett uppdrag att utveckla en metod för bevakning av konsumentmarknader. Syftet är att få god kunskap om hur olika marknader fungerar och i förlängningen underlätta för konsumenten att göra aktiva och medvetna val. Ett pilotgenom- förande ska rapporteras till regeringen . Metoden ska bidra till att systematisera myndighetens val av marknader för fördjupad analys och kunna användas för prioriteringar inom andra verksamheter på myndigheten. Metoden omfattar bl.a. konsument- undersökningar om kundtillfredsställelse, benägenhet att byta leve- rantör/producent och statistik om förekomst av klagomål och tvister.