sou · GYB359 · 2010-09-01 00:00:00 — stat att förklara att den kommer att utvidga tillämpningen av hela eller delar av till sådan underhållsskyldighet som har sin grund i familje-, släktskaps-, äktenskaps- eller svågerlagsförhållanden, inbegripet särskilt skyldigheter med avseende på sårbara personer (artikel 2.3). En sådan förklaring ger upphov till förpliktelser mellan två fördragsslutande stater vars förklaringar omfattar samma underhållsskyldighet och samma delar av konventionen. Kommissionen har föreslagit att konventionens hela tillämpningsområde ska utvidgas till att omfatta alla former av underhållsskyldighet som har sin grund i familje-, släktskaps-, äktenskaps- eller svågerlagsförhållanden.4 Därigenom skulle tillämpningsområdet komma att överensstämma med underhållsförordningens. EU har ännu inte tagit ställning i frågan, men kommer att bli bundet av EU:s ställningstagande (se kapitel 13). Det är också möjligt för en fördragsslutande stat att genom ett förbehåll begränsa konventionens tillämpningsområde när det gäller underhållsskyldighet som grundar sig på ett föräldra- barnförhållande mot en person upp till , till att gälla personer upp till (artikel 2.2). Något sådant förbehåll är dock inte aktuellt inför EU:s anslutning till konventionen.5 Konventionen kommer alltså för svensk del att vara tillämplig på underhålls- skyldighet som grundar sig på ett föräldra-barnförhållande mot personer . Här kan noteras att även en fråga om ett barns underhållsskyldighet mot en ung förälder således omfattas. Bestämmelserna i konventionen är tillämpliga på alla barn, oavsett föräldrarnas civilstånd (artikel 2.4). På motsvarande sätt som i underhållsförordningen finns ett antal definitioner i konventionen (artikel 3). Som har redovisats i avsnitt 1.4 framgår det bl.a. att med underhållsberättigad avses varje enskild person som har eller påstås ha rätt till underhålls- bidrag (punkten a). Med underhållsskyldig avses varje enskild person som är eller påstås vara skyldig att utge underhållsbidrag (punkten b). Definitionen av rättsligt bistånd (punkten c) behandlas närmare i kapitel 11. Ett skriftligt avtal är en överens- kommelse som dokumenterats på ett sådant sätt att informationen är tillgänglig för senare användning (punkten d). Ett avtal om underhållsbidrag är ett skriftligt avtal som rör betalning av 4Se KOM(2009) 373 slutlig, 28.7.2009. 5Se KOM(2009) 373 slutlig, 28.7.2009. Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella underhållsbidrag och som antingen har upprättats eller registrerats som en officiell handling av en behörig myndighet, eller har bestyrkts av, ingåtts vid, registrerats hos eller getts in till en behörig myndighet och som kan bli föremål för förnyad prövning och ändring av en behörig myndighet (punkten e). En sårbar person är en person som, på grund av nedsatt eller bristande förmåga i sin personliga kapacitet, inte kan försörja sig själv (punkten f). Liksom i underhållsförordningen kan ett offentligt organ i vissa situationer jämställas med en underhållsberättigad person. Detta regleras i artikel 36.6 Begreppet underhållsberättigad ska då omfatta ett offentligt organ som agerar i stället för en person som har rätt till underhållsbidrag eller ett offentligt organ som har rätt till återbetalning för bidrag som lämnats i stället för underhållsbidrag. Det offentliga organets rätt att agera ska regleras av den lag som gäller för organet. I är en myndighet som kan vara ett sådant organ. Ett offentligt organ får söka erkännande eller verkställighet av a)ett avgörande som meddelats mot en underhållsskyldig på begäran av ett offentligt organ som kräver återbetalning för bidrag som lämnats i stället för underhållsbidrag, b)ett avgörande mellan en underhållsberättigad och en underhållsskyldig såvitt avser det bidrag som lämnats till den underhållsberättigade i stället för underhållsbidrag. Det offentliga organ som söker erkännande eller begär verkställighet av ett avgörande, ska på begäran tillhandahålla de handlingar som är nödvändiga för att fastställa dels dess rätt att agera, dels att bidrag har utbetalats till den underhållsberättigade. Haagprotokoll finns bestämmelser om vilken lag som ska tillämpas på underhållsskyldighet som har sin grund i familje-, 6 Så är fallet i fråga om ansökningar om erkännande och verkställighet enligt artikel 10.1 a och b och fall som omfattas av artikel 20.4, dvs. ansökan om erkännande eller erkännande och verkställighet av ett avgörande (artikel 10.1 a), verkställighet av ett avgörande som meddelats eller erkänns i den anmodade staten (artikel 10.1 b), eller om staten till följd av ett förbehåll inte kan erkänna ett avgörande och är förpliktad att vidta alla lämpliga åtgärder för att utverka ett avgörande till förmån för den underhållsberättigade (artikel 20.4). Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella släktskaps-, äktenskaps- eller svågerlagsförhållanden, inbegripet underhållsskyldighet för barn oavsett föräldrarnas civilstånd (artikel 1.1). Tillämpningsområdet är brett och protokollets bestämmelser blir tillämpliga när svenska myndigheter utövar behörighet enligt underhållsförordningen (se artikel 15). Protokollet är universellt tillämpligt. Den lag som anvisas genom protokollets bestämmelser ska alltså tillämpas även om det är en icke fördragsslutande stats lag (se artikel 2 och vidare kapitel 6). 4.5Förhållandet till andra internationella instrument utifrån ett svenskt perspektiv 4.5.1Underhållsförordningen och andra internationella instrument Underhållsförordningen kommer att vara direkt tillämplig för alla medlemsstater i EU (i vissa avseenden med undantag för , se avsnitt 4.2). Den ersätter bestämmelserna om underhållsskyldig- het i I-förordningen (artikel 68.1 i underhållsförord- ningen). Om det när underhållsförordningen börjar tillämpas pågår ett förfarande för erkännande och verkställighet ska dock I- förordningen vara fortsatt tillämplig (artikel 75.2). Med undantag för denna övergångsbestämmelse – som ju bara är aktuell – är det alltså underhållsförordningen och inte I-förordningen som ska tillämpas av EU:s medlemsstater (dock inte till alla delar av ). Underhållsförordningen är i den bemärkelsen heltäckande genom att den inte ger utrymme för autonoma behörighets- bestämmelser (se vidare avsnitt 5.3). Underhållsförordningen påverkar emellertid inte tillämpningen av konventioner och avtal som har tillträtts när förordning antas och som gäller frågor som regleras i förordningen (artikel 69.1). Det innebär att Lugano- konventionerna är förpliktande för i förhållande till konventionsstater utanför EU (jfr artikel 69.2 i underhållsförord- ningen). Svenska domstolar är därmed skyldiga att beakta och tillämpa någon av Luganokonventionerna om svaranden har hemvist i en konventionsstat eller när exklusiv behörighet har avtalats att finnas i en icke medlemsstat som har tillträtt 2007 års Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella Luganokonvention (artikel 2 i de båda Luganokonventionerna och artikel 4.4 i underhållsförordningen). Av Lugano- konvention följer på motsvarande sätt att den har företräde framför alla andra rättsakter i frågor om domstols behörighet om svaranden har hemvist i en EFTA-stat eller där domstolarna i en sådan stat har exklusiv behörighet enligt artikel 22 eller på grund av prorogationsavtal enligt artikel 23 (artikel 64.2 a Luganokonvention). Hänvisningen i underhållsförordningen till Haagprotokoll innebär att i den utsträckning underhållsförordningen reglerar behörigheten så är lagvalsfrågorna också reglerade. Enligt utred- ningens bedömning bör införlivandet av Haagprotokoll i EU-systemet innebära att protokollets lagvalsbestämmelser ska tillämpas även när behörigheten utövas enligt någon av Luganokonventionerna (se vidare avsnitt 6.3.1). Det är dock en fråga som i sista hand får avgöras av . När det sedan gäller erkännande och verkställighet, så ersätter underhållsförordningen bestämmelserna i förordningen om den europeiska exekutionstiteln (artikel 68.2 i underhållsförordningen). Detta gäller dock inte europeiska exekutionstitlar om underhålls- skyldighet som utfärdats i en medlemsstat som inte är bunden av Haagprotokoll – dvs. Storbritannien.7 En dom från Stor- som avser en obestridd fordran på underhåll och som intygats vara en europeisk exekutionstitel får alltså fortfarande verkställas i med stöd av bestämmelserna i förordningen om den europeiska exekutionstiteln. Underhållsförordningens förhållande till befintliga kon- ventioner och avtal regleras i artikel 69. Där framgår bl.a. att förordningen inte ska påverka tillämpningen av konventioner som medlemsstaterna har tillträtt när förordningen antas. Detta innebär t.ex. att underhållsförordningen inte påverkar tillämpningen av de 7 (som ju inte heller är bundet av Haagprotokoll) omfattas inte av den europeiska exekutionstiteln. Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella tidigare Haagkonventionerna om erkännande och verkställighet (och ) samt Luganokonventionerna. I förbindelserna mellan medlemsstaterna ska dock underhållsförordningen ha företräde framför konven- tioner som avser frågor som regleras i underhållsförordningen och som medlemsstaterna är parter i (artikel 69.2). Det medför t.ex. att underhållsförordningen kommer att ha företräde framför i förhållandet mellan EU:s medlemsstater. Detta är också förenligt med . I fråga om erkännande och verkställighet av avgöranden mellan medlemsstater i en regional organisation för ekonomisk integration ska konventionen inte inverka på tillämpningen av bestämmelser som utfärdats av denna, oavsett om de antagits före eller efter konventionens ingående (artikel 51.4 ). Underhållsförordningen hindrar inte heller att konventionen av mellan , , , och angående indrivning av underhållsbidrag tillämpas i (artikel 69.3 i underhållsförordningen). Det anges särskilt i bestäm- melsen att den nordiska konventionen, när det gäller domars erkännande, verkställbarhet och verkställighet, tillhandahåller a)enklare och snabbare förfaranden för verkställighet av domar om underhållsbidrag och b)rättshjälp som är förmånligare än den som föreskrivs i kapitel V i underhållsförordningen. Ett förbehåll finns dock, och det är att svaranden inte på grund av tillämpningen av den nordiska konventionen får berövas det skydd som erbjuds enligt artiklarna 19 och 21 i underhållsförordningen. Det innebär att en svarande som inte har gått i svaromål i vissa fall ska ha rätt att ansöka om förnyad prövning av domen vid behörig domstol i ursprungsmedlemsstaten och ha möjlighet att av denna anledning begära uppskjutande av verkställighet (se vidare avsnitt 7.1.1.2). 4.5.22007 års Haagprotokoll och andra internationella instrument Haagprotokolls förhållande till andra internationella instrument regleras i artikel 19 i protokollet. Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella protokollet inte inverkar på något internationellt instrument som de fördragsslutande staterna har tillträtt eller kommer att tillträda och som innehåller bestämmelser om frågor som regleras i proto- kollet, såvida inte en motsatt förklaring avges av de stater som har tillträtt ett sådant instrument. Detta gäller även i förhållande till enhetliga lagar som är grundade på särskilda förbindelser av regional eller annan karaktär mellan berörda stater. Eftersom inte har tillträtt någon av de tidigare Haag- konventionerna om lagval (om tillämplig lag avseende underhåll till barn och om tillämplig lag avseende underhållsskyldighet), kommer Haagprotokoll att vara det enda tillämpliga instrumentet när det gäller lagval. Protokollet ska tillämpas av alla EU:s medlemsstater förutom och (jfr artikel 15 i underhålls- förordningen och rådets beslut om EU:s tillträde till protokollet).8 4.5.32007 års och andra internationella instrument Som framgår i avsnitt 5.2 finns det endast indirekta behörighets- regler . innehåller underhålls- förordningen tillsammans med Luganokonventionerna en uttömmande reglering av vilka omständigheter som kan läggas till grund för domstolarnas behörighet i frågor om underhåll. Grunderna för erkännande och verkställighet är till största delen överensstämmande med underhållsförordningens behörighetsregler, och bestämmelsen som innebär begränsningar i rätten att inleda ett förfarande (artikel 18) korresponderar med motsvarande artikel 8 i underhållsförordningen. Detta får till följd att avgöran- den som meddelas i med stöd av bestämmelserna i under- hållsförordningen som regel ska erkännas och förklaras verkställ- bara även i stater utanför EU som är anslutna till . 8 Se rådets beslut av om Europeiska gemenskapens ingående av Haagprotokollet av om tillämplig lag avseende underhållsskyldighet (2009/941/EG), intaget i EUT L 331, 16.12.2009, s. 17 (se bilaga 4 i bilagedelen). Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella innehåller med ett undantag inte några bestämmelser om lagval. Undantaget är att ett offentligt organs rätt att agera i stället för en person som har rätt till underhållsbidrag, eller att kräva återbetalning för bidrag som har utbetalats till den underhållsberättigade i stället för underhållsbidrag, ska regleras av den lag som gäller för organet (artikel 36.2, med motsvarighet i artikel 10 Haagprotokoll). I övrigt är Haagprotokoll avsett att vara ett komplement till Haag- konvention (se ingressen till protokollet). Som har framgått av det föregående tillämpas underhållsförord- ningens bestämmelser om erkännande och verkställighet framför bestämmelserna i förhållande till de avgöranden som omfattas av förordningen. ersätter – i förbindelserna mellan de fördragsslutande staterna – både och (artikel 48 ). Stater utanför EU som har tillträtt är , , , och Ukraina.9 Om någon av dessa stater inte tillträder , kan alltså bestämmelserna vara tillämpliga även fortsättningsvis. Detsamma gäller även i förhållande till som (med undantag av ) är anslutet till , eftersom inte påverkas av EU:s anslutning till Hagakonvention. Lagen som införlivar är även tillämplig i förhållande till jämte , , och , dock med undantag av , och Mississippi.10 har tillträtt även . har emellertid trätt i denna konventions ställe (se artikel 29 ) i förhållandet mellan de 9Danmark och omfattas inte av lagen om erkännande och verkställighet av utländskt avgörande angående underhållsskyldighet i den mån särskilda bestämmelser är tillämpliga (12 §). De särskilda bestämmelserna finns i lagen om indrivning i av underhålls- bidrag, fastställda i , , eller . 10Det kan noteras att intog en aktiv roll i förhandlingarna som ledde års och att , som första stat, har undertecknat konventionen. Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella länder som antagit båda konventionerna. Detta innebär för svensk del att endast är tillämplig i förhållande till , , , den kinesiska provinsen ,11 och . När Haag- konvention har trätt i kraft kommer endast att vara tillämplig i förhållande till , och – såvida inte dessa också tillträder . Av artikel 51.1 följer vidare att konventionen inte inverkar på något internationellt instrument antaget före konventionen som de fördragsslutande staterna är parter i och som innehåller bestämmelser i frågor som regleras i konventionen. Detta gäller också ömsesidiga avtal och enhetliga lagar som grundar sig på särskilda förbindelser mellan de berörda staterna (artikel 51.3). I förhållandet mellan och de övriga nordiska länderna gäller den nordiska konventionen (se avsnitt 3.2.7) som i införlivats genom lagen om indrivning i av underhållsbidrag fastställda i , , eller samt kungörelsen med vissa föreskrifter om indrivning och redovisning av underhållsbidrag, fastställda i , , eller . Dessa bestämmelser påverkas alltså inte av utan kan tillämpas i nordiska förhållanden även fortsättningsvis.12 Bestämmelsen i artikel 51 innebär att inte påverkar tillämpningen av Lugano- konventionerna.13 Artikeln ger uttryck för att Haag- konvention inte gör anspråk på exklusivitet. En liknande tolkning har gjorts i fråga om 1973 års Haagkonvention.14 Detta får betydelse t.ex. i en situation där erkännande och verkställighet skulle kunna beviljas enligt Luganokonvention men inte enligt beroende på att avgörandet om 11Sedan den 20 december 1999 är en särskild administrativ region i (källa: , Landguiden). finns inte med i kungörelsen angående tillämpning av lagen (nr 723) om erkännande och verkställighet av vissa utländska domar och beslut angående underhåll till barn. 12Samma bedömning gjordes i fråga om förhållandet mellan och den nordiska konventionen, jfr följande uttalande i prop. 1965:139 s. 25. Intet torde [...] hindra att verkställigheten av de nordiska underhållsavgörandena sker enligt lag även efter det att och övriga nordiska länder har anslutit sig till . Detta överensstämmer med de önskemål som har uttalats vid nordiska överläggningar. 13Se Explanatory Report (Conv. ), paragraph 654. 14Se , I-förordningen jämte Bryssel- och Luganokonventionerna (2008), s. 84 f. och , Har föräldrarna en livslång underhållsskyldighet i internationella förhållanden?, SvJT 1993 s. 346 f. Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella underhållsbidrag inte omfattas av tillämp- ningsområde.15 Luganokonventionerna i sin tur hindrar inte en tillämpning av (artikel 57.1 Luganokonvention och artikel 67.1 Luganokonvention). Bestämmelserna i om förfarandena vid erkännande och verkställighet kan dock alltid tillämpas (artikel 57.5 Luganokonvention och artikel 67.5 Lugano- konvention).16 Som har nämnts i avsnitt 3.2.6 är bundet av New om indrivning av underhållsbidrag i utlandet. Konventionen reglerar det administrativa samarbetet vid indrivning av underhållsbidrag. Av artikel 49 framgår att den ska träda i New ställe i förbindelserna mellan de fördragsslutande staterna i den utsträckning som konventionernas tillämpningsområden samman- faller. New är i kraft i förhållande till 65 stater.17 Det kan diskuteras om New ska tillämpas mellan två stater som visserligen har tillträtt Haagkonven- tion men där erkännande och verkställighet sker med stöd av ett annat internationellt instrument (t.ex. någon av Luganokonven- tionerna). Ordalydelsen i artikel 49 är inte begränsad till situa- tionen där erkännande och verkställighet sker enligt Haag- konvention. Detta skulle kunna tyda på att samarbetsbestämmel- serna kan tillämpas även när erkännande och verkställighet söks med stöd av andra bestämmelser. är centralmyndigheternas uppgifter och staternas skyldigheter enligt knutna till ansökningar enligt kapitel III (se artikel 6), till ansökan/ansökningar enligt detta kapitel (se artikel 9 och 13–15) och till ansökningar enligt denna konvention (artikel 17). Detta talar för att samarbetsbestämmel- serna endast är avsedda att användas i 15Se även artikel 57.5 Luganokonvention och artikel 67.5 Lugano- konvention samt tolkning av motsvarande artikel i i domen av i mål C-533/08, (ännu inte publicerad i rättsfallssamlingen). 16Se , a.a. s. 85. Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella Frågan diskuterades vid utredningens möte med företrädare för , och (se kapitel 1), utan att någon samsyn nåddes. Det konstaterades då att frågan är av betydelse inte bara vid tillämpningen av Luganokonventionerna utan även i förhållande till danska avgöranden om dessa ska erkännas och verkställas enligt underhållsförordningen, eftersom inte kommer att omfattas av underhållsförordningens samarbetsbestämmelser. inverkar enligt artikel 50 inte på -av om vissa till civilrätten hörande ämnen, -av om delgivning i utlandet av handlingar i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur, eller -av om bevisupptagning i utlandet i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur. Bestämmelsen har tillkommit i tydliggörande syfte, främst med anledning av centralmyndighetens uppgifter enligt bl.a. artikel , h och j.18 I de fall där det är lämpligt kan alltså dessa konventioner tillämpas även fortsättningsvis vid samarbetet. innehåller också en artikel som ger företräde åt regeln om störst effektivitet (artikel 52). Innebörden är att konventionen inte ska hindra tillämpning av överens- kommelser eller avtal som gäller mellan den begärande staten och den anmodade staten och som föreskriver a)mer omfattande grunder för erkännande av avgöranden om underhållsskyldighet, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 22 f i konventionen,19 uppgifterna att underlätta erhållandet av dokumentation eller annat bevis, att vid behov vara behjälplig med att fastställa föräldraskap och att underlätta delgivningen av handlingar (se Explanatory Report [Conv. ], paragraph 648). 19Artikel 22 f innebär att erkännande och verkställighet får vägras om avgörandet har meddelats i strid med artikel 18, som begränsar möjligheterna för den underhållsskyldige att inleda ett förfarande i en annan stat så länge den underhållsberättigade fortsätter att ha hemvist i en stat där ett avgörande har meddelats. Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella b)förenklade och snabbare förfaranden för en ansökan om erkännande eller om erkännande och verkställighet av avgöranden om underhållsskyldighet, c)förmånligare rättsligt bistånd än vad som föreskrivs i artiklarna 14–17, eller d)förfaranden som gör det möjligt för en sökande från en begärande stat att vända sig direkt till den anmodade . Konventionen hindrar inte heller tillämpningen av en gällande lag i den anmodade staten som föreskriver effektivare bestämmelser i enlighet med vad som avses i punkterna a–c ovan (artikel 52.2). När det gäller sådana förenklade och snabbare förfaranden som avses i punkten b, ska dessa dock vara förenliga med det skydd som erbjuds parterna enligt artiklarna 23 och 24,20 särskilt i fråga om parternas rätt att underrättas på vederbörligt sätt om förfarandena och beredas skälig möjlighet att yttra sig samt i fråga om verkningarna av en invändning eller ett överklagande. 4.6Erkännande och verkställighet i av avgöranden från olika länder Som har framgått av avsnitt 4.2–4.4 finns det ett antal inter- nationella instrument som innehåller bestämmelser om underhåll. Vissa av dessa instrument kommer att vara tillämpliga även efter det att underhållsförordningen och har trätt i kraft. I detta avsnitt finns ett antal skisser som visar med vilket stöd avgöranden från olika länder kan erkännas och verkställas i och vilket samarbetssystem som kan vara aktuellt. Eftersom det inte är klart vilka länder som kommer att tillträda redovisas två alternativ i fråga om avgöranden från vissa länder. De stater som finns med i redovisningen är bundna av något eller några av de internationella instrument som är relevanta i detta sammanhang 20 Artikel 23 innehåller grundförfarandet för erkännande och verkställighet och artikel 24 innehåller ett alternativt förfarande som en stat kan förklara att den kommer att tillämpa i stället. Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella och som även är bundet av. Liksom i det föregående är utgångspunkten att EU tillträder och därmed binder medlems- staterna (utom ) till . (obs art.19 och 21 UF) kommer på samma sätt som att bli bundet av såväl underhållsförordningen som . Den nordiska konventionen kommer att ha fortsatt giltighet när det gäller avgöranden från (artikel 69.3 i underhålls- förordningen), dock med ett utökat skydd för svaranden med stöd av artiklarna 19 och 21 i underhållsförordningen.21 Verkställighet kommer alltså även fortsättningsvis att kunna ske enligt lagen om indrivning i av underhållsbidrag, fastställda i , , eller . Underhållsförordningen har företräde framför Haag- konvention i förhållandet mellan medlemsstaterna (artikel 69.2 i underhållsförordningen). Det blir därför inte aktuellt att använda 21 Svaranden har under vissa förutsättningar rätt till förnyad prövning (artikel 19) och uppskjutande av verkställigheten (artikel 21). Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella