sou · GYB356 · 2010-08-31 00:00:00 — Inom kemikalieområdet har KemI, i sin redovisning av ett regeringsuppdrag gällande tillämpningen av produktvalsprincipen i tillsynen på kemikalieområdet11, föreslagit att regeringen stimulerar offentlig teknikupphandling för att skapa förutsättningar för utveckling av tekniska produkter som bidrar till att minska kemiska risker och därmed till att uppnå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. Ur utredningens synvinkel är det i klassifi- kation av stringens och ambitionsnivå för upphandlingskriterier; Nivå 3: Spjutspetsklassen som är intressant. Konceptet med spjut- spetskriterier, som emanerar från den svenska handlingsplanen för miljöanpassad offentlig upphandling, är en förhållandevis ny före- teelse i upphandlingssammanhang och arbetar fortfarande med att finna lämpliga arbetsformer. nuvarande arbete med innovationsupp- handlingar syftar till att bygga upp en grund för ett svenskt pro- gram för miljödriven innovationsupphandling med hjälp av kunska- perna från projektet och med den kunskap som redan finns inom teknikupphandling på energiområdet. Tekniska lösningar med minimal miljöpåverkan ger stora möjligheter till miljöförbättringar och stimulerar små- och medelstora företags tillväxt samt ger ökad svensk export av miljöteknik, enligt miljöstyrningsrådet. Första steget är fokuserat på innovationsupphandling för en giftfri miljö. säger att ett fortsatt arbete skulle kunna foku- sera på innovativa lösningar för att nå klimatmålet. 11 Kemikalieinspektionen (2008). Produktval, substitution och tillsyn – redovisning från ett regeringsuppdrag. Rapport 1/08. Modellen som arbetas fram kommer att användas i arbetet med upphandlingskriterier för att möjliggöra innovationsdrivna upphandlingar i den absoluta teknikfronten. projekt består av sju olika delar: 1.att kartlägga produkt- och tjänsteområden som är relevanta för teknikupphandling med fokus på substitution av hälso- och miljöfarliga ämnen, 2.att identifiera olika beställargrupper samt övriga viktiga sam- arbetspartners som är intresserade av att genomföra teknikupp- handling för ett antal utvalda produkter och tjänster, 3.att generellt beskriva hur teknikupphandling i praktiken kan utformas och hur inkomna substitutionsförslag kan bedömas, 4.att redogöra för olika sätt på vilka teknikupphandling för substi- tution av hälso- och miljöfarliga ämnen kan finansieras, 5.att presentera ett översiktligt tillvägagångssätt hur teknikupp- handling som metod löpande kan integreras i Miljöstyrnings- rådets upphandlingskriterier, 6.att visa på hur processen kring teknikupphandling kan kopplas till teknik- och affärsutveckling, samt 7.att identifiera intressanta internationella samarbetspartners. har etablerat s.k. innovationsforum för att främja leverantörsdialoger och match-making mellan leverantörer och upphandlare som vill driva utvecklingen inom de upphand- lingsområden där produkter med tillräcklig miljöprestanda saknas. Det första initiativet till att etablera ett innovationsforum togs genom att åtog sig att leda det administrerade arbetet i den nationella substitutionsgruppen för kemikalier i varor inom landstingen. Syftet med Innovationsforum är att skapa en mötesplats för en aktiv och konstruktiv diskussion mellan inköpare och leverantörer om hur kraven på önskade miljöprestanda hos en produkt kan formuleras för att stimulera innovationer hos leverantörer. arbetar inköpare aktivt med prioriteringslistor, presenterar leverantörer tänkbara innovationer, organiseras leverantörsseminarier för att identifiera potentiella produkter i frontlinjen och villkoren för att utveckla ny teknik, och identifieras leverantörer med idéer om tänkbara innovationer inom miljöområdet som kan intressera beställargrupper och in- köpsorganisationer. Likaså anordnar regelbundet spjutspetsforum tillsammans med Näringslivets miljöchefer, , där leverantörer får möjlighet att presentera idéer till miljöinnovationer. Det är vikigt att hålla i minnet att arbete bara är en av elementen för att den miljöanpassade upphandlingen ska kunna utvecklas och spridas. Det slutliga avgörandet ligger på de upphandlande myndigheterna. Dessa måste göra de viktiga prio- riteringarna mellan olika aspekter såsom pris, funktion, kvalitet och miljöpåverkan när myndigheten ska göra en upphandling av en vara eller tjänst. Många myndigheter och många kommuner har antagit olika mer eller mindre utvecklade miljöpolicies. Dessa kan i viss mån vara till vägledning i de enskilda upphandlingsfallen men krävs vid upphandlingstillfället ett aktivt val mellan olika aspekter. Som ovan framhållit har olika myndigheter olika ambitionsnivå och denna ambitionsnivå kan variera och inte minst skifta mel- lan olika upphandlingar.12 Därför krävs kunskaper hos alla upp- handlande myndigheter om miljöaspekterna. 12 Detta knyter direkt an till riskbedömningar. I vissa sammanhang är det naturligt att en myndighet prioriterar miljöaspekterna relativt lågt i förhållande till andra aspekter. Medan det finns starka skäl att vid upphandling av fordon beakta bränsleförbrukning både ur ekonomisk men även ur miljösynvinkel, så är det naturligt att vid upphandling av fordon till räddningstjänsten främst prioritera driftssäkerhet. Risken av allvarliga negativa effekter av att ett utryckningsfordon får motorstopp måste vägas mot fördelen av mindre utsläpp från ett fordon som körs mycket få kilometer under sin livslängd. Utredningens bedömning: Grön upphandling kommer att vara en viktig fråga som får allt vidare spridning. Såväl arbetet med kriterier för miljöanpassad upphandling som katalytisk innova- tionsupphandling är viktiga instrument. Huvuddelen av voly- men kommer att finnas inom ramen för kommunala myndig- heters verksamhet och därmed kommer arbetet till betydande del att ha karaktären av katalytisk upphandling med kommuner som tänkta köpare. Arbetet med att stärka medvetenheten om miljöanpassad upphandling måste fortsätta och framförallt måste det finnas ett stöd för upphandlande myndigheter och enheter att göra relevanta prioriteringar. Utredningens förslag: huvudmän bör uppmuntra rådets verksamhet att stärka innovationsaspekten. Beträffande formering av beställargrupper och handhavande av dessa kan flera olika modeller prövas. I den ovannämnda rapporten från förordar rådet ökad innovationsupphandling. Rådet understryker vikten av medverkan från intresserade beställare. uppgift handlar om ge förutsättningar för både upphandlande myndigheter och för inköpande företag att ta miljöhänsyn. Rådet har således en bred uppgift att sprida kunskap och att bistå olika upphandlande myndigheter och inköpare genom att utarbeta och sprida kriterier som kan nyttjas vid upphand- ling/inköp. När det gäller innovationsupphandling är det utifrån dessa utgångspunkter som rådets förslag bör ses. Deras förslag och synpunkter koncentreras därför till processer med upphandling som avser många olika upphandlande myndigheter och med för- väntningen om att de framtagna lösningarna ska spridas på mark- naden. Det är således med utredningens språkbruk främst fråga om katalytisk innovationsupphandling, och i vissa fall upphandlings- samarbete. Rådet konstaterar att de flesta katalytiska innovationsupp- handlingar som har gjorts har främst haft syftet att få snabb sprid- ning på en ny innovation och har därför riktat sig mot opinionsbil- dande kunder.13 Ofta har det då involverat företag med produkter 13 har anammat det synsätt forskare i första hand , (Diffusion of Innovations (5th ed.) 2003) som studerat olika typer av innovationsprojekt som delvis redan funnits färdigutvecklade, och en sådan produkt har som regel kunnat etableras på marknaden . För att stimulera de mindre innovativa företagen menar att det kan behövas en annan typ av upplägg, eftersom ett litet innovativt företag sällan kan leverera i de produktvolymer som en större innovationsupphandling kräver. Är produkten dessutom under utveckling kan företaget ha behov av att kunden garanterar köp av en nollserie eller demonstrationsanläggning. Denna anläggning behövs för att skapa trovärdighet gentemot kund i all- mänhet. För att få igång ett arbete med innovationsupphandling riktat mot innovationer i tidiga skeden menar att det förmodligen krävs tillgång till offentliga myndigheter som har för- utsättningar att identifiera och organisera nätverk av föregångs- kunder. Dessa nätverk bör organiseras utifrån olika ändamål såsom energieffektivisering eller substitution av hälso- och miljöfarliga ämnen. framhåller att ett program för innovations- upphandling riktat mot innovationer i tidiga skeden dock kräver mycket engagerade och uthålliga kunder. Utvecklingstiderna kan vara upp till . Denna typ av upphandling innebär där- för risker för upphandlande myndigheterna. För att reducera risken kan det vara lämpligt enligt att utföra pro- grammet i olika faser genom: Vidare framhåller rådet att en kompetent organisation med aukto- ritet och förtroende som kan leda och administrera innovations- upphandlingsprojekt – en så kallad Operativ part (Operating Agent) – är en viktig förutsättning för framgång. En sådan Operativ part bör, tillsammans med en beställargrupp, ha det övergripande ansvaret för upphandlingens genomförande gentemot producenter/leverantörer. och som har klassificerat kunder i olika grupper efter deras benägenhet att efterfråga innovationer. Grupperna har benämnts som: Föregångskunder (innovativa kunder) Kundgruppen tidig och sen majoritet Erfarenheter av genomförda innovations- och upphandlingar visar tydligt på betydelsen av en sådan organisatorisk lösning, menar . För att skapa engagemang inom beställar- gruppen är det också betydelsefullt att det är gruppen själv och de representanter som ingår i gruppen som formellt äger det produkt- koncept som är föremål för upphandlingen. Det är dessutom viktigt med ett bra samarbete och förtroende generellt sett mellan en Operativ part och beställargruppen, konstaterar . Rådet tar även upp incitament för köpare och konstaterar att flertalet tidigare genomförda katalytiska innovations- och teknik- upphandlingar har haft energieffektivisering som huvudsaklig driv- kraft. Förutom direkta miljövinster har detta tydligt kunnat motiveras som en ekonomisk besparing för användarna. Att bilda beställargrupper för andra produktområden måste sannolikt bygga på andra drivkrafter. Inom t.ex. kemikalieområdet är, som omnämnts ovan, den ekonomiska vinsten betydligt svårare att koppla direkt till utbytet av en viss kemikalie. Det miljöproblem som beställar- gruppen önskar reducera/komma ifrån via en innovationsupphand- ling kan ge en lösning som istället innebära en ökad kostnad. En sådan upphandling kan kanske ses som ett offensivt tillämpande av försiktighetsprincipen med moraliska och etiska värderingar som grund. Naturligtvis är det en styrka om dessa baseras på en långsiktig policy från köparen. diskuterar i rapporten således en del om förutsättningarna för katalytisk innovationsupphandling.14 14 anger i sin Rapport 2010:3 Hållbar offentlig och annan professionell upphandling ett antal rekommendationer angående katalytisk innovationsupphandling för miljöanpassad upphandling. Initiera gemensamma och, med fördel politiskt förankrade, över- Etablera en kompetent samordnande Operativ part Etablera en fast struktur med samarbete mellan olika myndigheter Sätt samman en engagerad, och finansiellt stark, beställargrupp Säkerställ kontinuerlig medverkan av experter i beställargrupperna Ordna tidiga marknadskontakter med intresserade företag Säkerställ god samverkan mellan den Operativ parten och beställar- Iscensätt informationskampanjer och marknadsföringsaktiviteter Garantera initialt ekonomiskt stöd vid upphandling av produkter med Uppmärksamma behovet av flexibel medelstilldelning, särskild foku- serat på småföretag i tidiga skeden Utredningen kan för sin del ställa sig bakom stora delar av Miljö- styrningsrådets slutsatser. Det är dock viktigt att understryka, vad som anförts i kapitel 4.4 om katalytisk upphandling beträffande trovärdigheten i dessa processer. Om inte innovativa företag upp- lever att potentiella kunder känner förtroende för urvalsprocessen inom den katalytiska upphandlingen kommer inte den katalytiska upphandlingar att uppfattas som intressanta. Det nya upphandlingsinstrument – förkommersiell upphandling, som utredningen lagt förslag om i kapitel 5 innebär möjligheter att inom ramen för en katalytisk upphandling helt eller delvis ersätta det innovativa företaget för dess kostnader. Det kommer att under- lätta förutsättningarna för att genomför katalytiska upphandlingar på miljöområdet. Det mest avgörande för innovativa företags intresse för att delta i dylika projekt kommer att vara den förväntade framtida efter- frågan. påpekat går det inte att dra alltför långtgående slutsatser från katalytiska upp- handlingar. Anledningen är att flera av de nya lösningar som kan komma fram vid en katalytisk upphandling på det allmänna miljö- området, till skillnad från när ny teknik leder till minskad energi- förbrukning kan förväntas, åtminstone initialt, leda till högre inköps- kostnader för köparen. Det är därför nödvändigt att överväga kompletterande insatser inom andra politikområden för att främja vissa specifika miljövänliga lösningar som har stor betydelse för miljön. Vad gäller frågan om det som kallar Opera- ting Agent, delar utredningen uppfattningen att den struktur som byggs upp kring en katalytisk upphandling är mycket viktig för hur Upphandlings- Betrakta innovations- och teknikupphandling som en iterativ och processen lärande process Säkerställ god samverkan med kund, särskilt i tidiga skeden Skapa kontakt med innovativa företag och föregångskunder Beakta nischmarknader, som är särskilt viktiga i tidiga skeden Starta med mindre komplicerade system Tillämpa en genomtänkt strategi för att välja relevanta fokusområden och identifiera potentiella beställargrupper Involvera alla parter i förädlingskedjan – leverantörer, detaljhandel och slutkund För in funktionskrav i större omfattning Utnyttja potentialen i den miljöanpassade offentliga upphandlingen projektet kan genomföras. Erfarenheterna är begränsade. I princip ser utredningen inget hinder mot att den praktiska rollen handhas av ett organ eller företag på uppdrag av en myndighet. Dock är det viktigt att understryka att även vid en katalytisk upphandling måste det vara den ansvariga myndigheten som beslutar om inriktning, avgränsning och villkor för den katalytiska upphandlingsprocessen. Detta beslut måste bygga på en analys av existerande problem och förutsättning för att dessa skulle kunna åtgärdas med hjälp av eventuella nya lösningar som skulle kunna utvecklas och spridas på marknaden som ett resultat av en katalytisk innovationsupphandling. 8.6Innovationsupphandling av miljölösningar för myndighetens eget behov Utredningens bedömning: I syfte att finna lösningar på miljöproblem kan det i vissa fall finnas skäl för en myndighet att genomföra en innovationsupphandling för myndighetens eget behov. Utredningens förslag: De åtgärdsprogram för att genomföra förkommersiell upphandling som föreslagits i kapitel 6 bör inne- hålla element kring innovationsupphandling inom miljöområdet. Utredningen vill framhålla att det breda arbetet som Miljöstyr- ningsrådet utför och som avser att försöker påverka många olika upphandlande myndigheter inte står i motsats till att enskilda upp- handlande myndigheter på egen hand genomför innovationsupp- handling som syftar till att lösa eller mildra miljöproblem. Det finns myndigheter, både statliga och kommunala som av olika skäl har att beakta förhållandevis specifika miljöproblem. Det kan gälla existerade miljöproblem, t.ex. kontaminerade ytor eller löpande miljöaspekter, t.ex. vattenemissioner från viss verksamheten. Även om de inte är sannolikt att myndigheten är helt ensam om dessa problem kan det likväl vara motiverat att myndigheten aktivt arbetar med att lösa problemen utifrån sitt eget behov. Innova- tionsupphandling för eget behov kan då vara motiverat. Utredningens förslag som redovisas i andra delar, t.ex. upphand- lingsformen förkommersiell upphandling och det stöd till upp- handlande myndigheter som utredningen förslår kan ge förutsätt- ningar för en myndighet att genomföra innovationsupphandling som utgår från miljöaspekter. En lösning som tagits fram på detta sätt kan sedan etableras på marknaden och därmed bidra till att skapa bättre miljöförhållanden på andra håll samt ge underlag för ett innovativt företags möjlig- heter att expandera. har betydande kompetens inom miljöteknikområdet och miljöteknikexporten har tillskrivits goda framtids- utsikter. Oaktat ett antal framgångsrika företag har likväl inte mil- jöteknikexporten ökat i den utsträckning det funnits anledning att hoppas. En analys av dessa problem ligger utanför denna utrednings uppdrag, dock kan konstateras att ett närmare samarbete mellan upphandlande myndigheter och företag bör vara till nytta för bran- schens utvecklingsförutsättningar. Inte minst bedömer utred- ningen att förbättrade möjligheter till att uppföra prototyp- och demonstrationsanläggningar vore viktigt. Därtill vill utredningen understryka behovet av en bred dialog mellan upphandlande myndigheter, tillsynsmyndigheter och inno- vativa företag. Utan att tillsynsmyndigheterna därmed ger avkall på sitt ansvar att övervaka miljölagstiftningens tillämpning behöver både upphandlande myndigheter och innovativa företag, som är potentiella leverantörer, förstå hur lagstiftningen ska uttolkas och bättre kunna förutse framtida ställningstagande från tillsynsmyn- digheter. Utredningen menar att upphandling av miljölösningar bör vara ett vikigt element inom ramen för de åtgärder för att genomföra förkommersiell upphandling som föreslagits i kapitel 6. 9 Innovationer inom vården 9.1Många innovationsinitiativ inom hälso- och sjukvården Inom vård- och omsorgsområdet finns en stor potential för inno- vationer och innovationsupphandlingar. Det finns på området en rad strukturer och projekt som pågår inom stat och landsting för att uppmuntra innovationer. Nedan anges ett antal av dessa. 9.1.1Vinnova – Innovationsslussar inom hälso- och sjukvården Regeringen har givit i uppdrag att driva ett projekt som kallas innovationsslussar inom hälso- och sjukvården för kommer- sialisering av idéer och introduktion av nya innovationer inom hälso- och sjukvården1. Uppdraget sker i samråd med , och Kommuner och Landsting. Antalet system/miljöer som arbetar med att främja kommersialisering av idéer mot innovationer inom hälso- och sjuk- vården är relativt få. Det finns dock ett stort intresse att utveckla stödjande miljöer som bättre kan ta till vara innovationer inom detta område. Den totala potentialen för att vidareutveckla innovationer inom området bedöms vara stor men det kräver en utveckling av system/miljöer som kan vidareutveckla konkretise- rade idéer som kommer från personer som arbetar inom hälso- och sjukvården. Tanken med innovationsslussar inom hälso- och sjuk- vården är att dessa ska stödja utvecklingen av idéer till behovs- drivna innovationer från hälso- och sjukvård inom landsting och kommuner. 1 N2008/7291/FIN, , Uppdrag att genomföra en satsning med syfte att öka antalet samverkansmiljöer som stimulerar kommersialisering av innovationer inom hälso- och sjukvården. Syftet är att innovationsslussarna ska: ta till vara, utveckla och kommersialisera idéer från hälso- och sjukvården fungera som kontaktnoder för företag och underlätta introduk- tionen av innovationer inom hälso- och sjukvården Innovationsslussarna består av personal som har kompetens och erfarenhet för att kunna utveckla ett väl fungerande samarbete mellan de som arbetar inom hälso- och sjukvården och de regionala innovationssystemen samt såddkapital, tidiga investerare, företag och andra potentiella kunder. En innovationssluss ska arbeta aktivt med personer som är verksamma inom hälso- och sjukvården och på ett strukturerat sätt fånga idéer, utvärdera, utveckla och kommersialisera nya eller förbättrade produkter. Innovationsslussen ska kunna fungera som kontaktnoder för företag som vill utveckla innovationer inom hälso- och sjukvården och skapa kontakter med hälso- och sjukvårdshuvudmännens upphandlingssystem. Idéer från vårdpersonal ska kunna leda till nya kommersialiserade och implementerade innovationer inom hälso- och sjukvården. Inledningsvis är målet att finansiera fem innovationsslussar . bidrag till innovationslussarna uppgår till högst hälf- ten av kostnaderna. finns sammanlagt avsatta. satsar på ett nationellt program för utveckling av innovationer inom vård och omsorg. Satsningen innebär att fler idéer inom vård och omsorg kommer att utvecklas till kommersialiserbara produkter och tjänster. Syftet med satsningen är att bidra till ett innovativt klimat inom vård och omsorg. Vårdpersonal är ofta idérik och det finns många som har bra lösningar på praktiska problem i det vardagliga arbetet. satsning innebär att fler får möjlighet att utveckla en idé till en kommersialiserbar produkt eller tjänst. Målet är att få fram nya eller förbättrade produkter som ger en bättre sjukvård, tandvård, kundnytta och ekonomi. De tre regionala bolag som var först ut med verksamhet inom området var , och län. kom ytterligare åtta av 19 bolag att ha specialkunskap inom området vård och omsorg. Enligt erfarenheter tar det igenomsnitt för en innovation inom vård och omsorg att komma ut på marknaden. På i , som har jobbat med innovationer inom detta område , har arbetet resulterat i 130 idéer, varav ett 20-tal blivit kommersialiserade. i medicin och hälsa, CTMH är ett samarbete mellan (), () och (). Dess uppdrag är att bidra till utvecklingen av som en världsledande medi- cintekniskt kluster. Målet för CTMH är att skapa och utgöra en medicinteknisk FoU-miljö i och vara bland de fem bästa i världen. CTMH organiserar verksamheten och skapar arenor som sti- mulerar och utvecklar samverkan mellan näringsliv, universitet och hälso- och sjukvårdssystemen i gränserna teknik, hälsa, forskning och tillämpning. Syftet med CTMH är att uppnå bättre användning av resurserna i skärningspunkten mellan medicinsk och teknisk kunskap. Detta sker genom att; etablera nätverk och samarbeten mellan universitet, industrin och vården, initiera och skapa ett intresse för och bidra till forskning och utbildning inom teknik/medicin/hälsa, och bidra till processer som underlättar skapandet av nya produkter, tjänster och företag. 9.1.4Danderyds sjukhus innovation (DS Innovation) DS Innovation är sjukhusets särskilda enhet för att ta tillvara och omsätta personalens idéer och uppslag till nya innova- tiva produkter för användning inom sjukvården. DS Innovation stödjer också entreprenörer och företag som vill få kontakt med den kliniska expertis som finns inom sjukvården. Att involvera användaren i produktutvecklingsprocessen ser man från sjukhusets sida som en viktig hörnsten. Idéerna och uppslagen från vårdpersonalen erbjuder ofta inno- vativa lösningar på existerande behov och problem inom vården. Det kan röra sig om idéer som underlättar för vårdpersonalen i deras dagliga arbete eller uppslag till produkter som bidrar till en bättre vård av patienterna. Kännetecknande för medarbetarnas innovationer är att de alltid utgår från ett identifierat behov. Genom att fokus ligger på att finna lösningar på identifierade behov riskerar inte DS Innovation att ta fram produkter utan egentliga användningsområden. DS Innovation arbetar med hela innovationskedjan – dvs. från att en anställd kläckt en bra idé eller funnit en lösning på ett behov till att innovatören ska få ersättning, prototyp ska konstrueras, patentansökan eller ansökan om mönsterskydd kanske ska lämnas in. Slutligen ska en affärsuppgörelse nås, med det medicintekniska företag eller organisation som ska kommersialisera produkten och föra den vidare till dess slutanvändare – patienterna och vårdperso- nalen.