sou · GYB395 · 2010-12-16 00:00:00 — Kommunstudien ger även empirisk grund för utredningens överväganden när det gäller tydliggörandet av skolans uppdrag inom utredningens område. I inledningen av utredningsarbetet konstaterades att det sak- nades information på nationell nivå om hur förskola, skola och elevhälsa arbetar med utredningens målgrupp. är för- hållandevis väl kartlagd på nationell nivå men informationsläget är betydligt sämre när det gäller övriga verksamheter. Därför bedömdes det som nödvändigt, för att kartlägga hur förskola och skolan arbetar med barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa, att genomföra en kommunstudie. En inledande tolkning av uppdraget består i att klargöra mål- gruppen för utredningen. För att kunna fråga dem som arbetar med utredningens målgrupp, krävs en närmare definition av mål- Den tolkning som har gjorts i dialog med verksamma i förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet innebär att när uppgiften är att upptäcka vilka dessa barn och elever är kan lärare och annan personal inte på förhand känna till detta. Därför är det centralt att se att uppdraget i denna del kan gälla alla barn då ingen i förväg kan uteslutas. Utredningens tolkning av målgrup- pen innebär således att skolans kapacitet att arbeta med tidig upptäckt och adekvata insatser fokuseras som de elever som har mycket allvarliga problem uppmärksammas särskilt. Det innebär också att alla i förskolan och skolan , i sitt arbete, kan komma i kontakt med de barn och elever som utred- ningen rör. Kartläggningsuppgiften förtydligades vidare vid intervjuerna i ett antal frågeställningar. Det är till exempel centralt, att inför intervjuer om arbetet också ta reda på vilka de själva uppfattar ingår i utredningens målgrupp. Det var också viktigt att ta reda på hur de intervjuade ser på sitt uppdrag för att senare kunna få svar på hur de gör i det faktiska arbetet med utredningens mål- grupp. Vidare kommer upplevda framgångsfaktorer och hinder i arbetet samt hur de intervjuade ser på kunskapsstöd från natio- nell nivå lyftas fram som är frågor som behandlats under kom- munstudien. Då information efterfrågas om hur en organisation fungerar och verksamma inom den arbetar med särskilda frågor bedöms en metod som ger möjlighet att få spontana svar, längre som kort- are och där möjlighet finns att ta vara på vad som uttrycks i intervjusituationen som mest lämplig. I det här fallet samtals- intervjuer. Den kvalitativa metodens styrka i allmänhet och gruppintervjuer i synnerhet är att samtliga svar kan tas tillvara oavsett hur de uttrycks som ett stort antal personers svar kan inhämtas. Gruppintervjuer innebär också möjlighet att ställa förtydligande frågor, vilket betyder att man har kontroll över primärdata. Inför intervjuerna har ett antal frågor formulerats. De har i intervjusituationerna fungerat som utgångspunkt, beroende på vilka svar som getts har också kompletterande frågor ställts som inte har varit formulerade på förhand. Inför intervjuerna har frå- gorna skickats ut till den person på kommunnivå som varit i kontakt med utredningen och varit ansvarig för organiserandet av upplägg och urval av deltagande i gruppintervjuerna. Frågor och direktiv har distribuerats vidare till de personer som utred- ningen har träffat. I de allra flesta fall har de intervjuade tagit del av direktiven och frågorna på förhand. I ett fåtal fall har intervju- personen antingen tagit del av frågor och/eller direktiv i sent skede alternativt fått kännedom om sitt deltagande eller kvällen innan sitt deltagande i mötet och därför inte tagit del av ovan nämnda handlingar förrän under intervjun. Från utredningens sida har tre till fyra personer deltagit i intervjuandet. För att få så hög likvärdighet i intervjusituationen som möjligt har samma person ställt frågor vid samtliga inter- vjuer. Varje intervju har spelats in med diktafon och anteck- ningar har förts under intervjuns gång. I snitt har i stort sett samtliga intervjuer haft en tidsram . I några fall har intervjutiden varit något kortare. Direktiven beskriver hur utredningens fokus ska vara skolforms- övergripande. För att få en bild av samtliga delar av kommunens förskole- och skolverksamhets arbete bedömdes det lämpligt att tillbringa för intervjuande i respektive kommun. I enlighet med givna tidsramar har åtta kommuner bedömts möj- liga att besöka. Ett så kallat positivt urval har använts. Ett krite- rium var att en kommun ska arbeta på ett intressant sätt i något avseende gällande utredningens frågor. Att vara framstående i ett eller flera fall innebär inte att kommunen behöver vara det i samtliga fall, istället innebär det att kommunen kan vara mindre framstående i andra frågor. Förslag på kommuner som erbjuder något intressant att studera togs fram i samarbete med den expertgrupp som är knuten till utredningen. De utvalda kom- munerna är , , , , , , och . I urvalet var det också viktigt att en kommun inte själv erbjöd samtliga gymnasieutbildningar inom kommunen. är den kommun i urvalet som be- driver gymnasieskola i begränsad form (endast IV-program), därför har och gymnasieförvalt- ning också ingått i kommunstudien. gymnasieelever är varken samlade i en kommun eller vid en gymnasieskola, i stället finns ett flertal kommuner för gymnasieelever i att välja mellan. Det har inte inom ramen för utredningens uppdrag varit möjligt att besöka samtliga kommuner som tar emot gymnasie- elever från . I stället valdes kommun ut, som dels kan ta emot elever från , dels elever från ett flertal andra värmländska kommuner. Då syftet har varit att ta reda på hur de intervjuade i kom- munen på den skola där de intervjuade är verksamma arbetar, har intervjuerna tagit formen av informantundersökningar. Informant- undersökningar används med fördel för att ge bästa möjliga skild- ring av hur något fungerar. De tillfrågade betraktas som källor. Valet av informantundersökning styrks ytterligare av att utred- ningen själva inte har haft kontroll över de personer som är ut- valda att ingå i intervjuerna. Samtliga av de verksamma på sko- lorna bör däremot kunna svara på hur man arbetar, oavsett vem som intervjuas. Då definitionen har tolkats brett innebär det att samtliga barn och unga i skolverksamheten antas kunna, på något sätt och , ingå i gruppen. Det innebär också att alla verk- samma i skolan under något tillfälle kan komma att möta målgruppen. De yrkesgrupper som utredningen har träffat har därför inte avgränsats till särskilda skolformer eller klasser. Ett antal grupper av yrkeskategorier som utredningen har önskat träffa har specificerats inför kommunbesöken. Dessa grupper har varit; förskollärare, förskolechefer och spe- cialpedagoger som arbetat i förskolan. Vidare har utredningen intervjuat lärare och specialpedagoger i tidigare del och lärare och specialpedagoger i senare del samt rektorer i . Intervjuer har också hållits med rektorer och lärare från gymnasieskolans studieförberedande och yrkes- förberedande program samt individuella programmet. Även före- trädare för elevhälsan i och gymnasieskolan samt ansvariga politiker, förvaltningschefer och verksamhetschefer har deltagit i intervjuerna. Inför mötet med respektive kommun har kontakt tagits med respektive kommuns förvaltningschef. Om nämnderna har varit tudelade, har kontakt tagits med förvaltningschefen för flest skolformer, vilket i praktiken har inneburit förskolan och grund- skolan. Urval av deltagande intervjupersoner såväl som vilken grupp de har tillhört under intervjun, har således legat på förvalt- ningschefen eller den som fått frågan delegerad i respektive kom- mun. Det är rimligt att föreställa sig att kontaktad förvaltnings- chef delegerar ärendet vidare, till annan person verksam i förvalt- ningen. Denne som i sin tur väljer ut representanter kan tänkas välja de som är representativa för verksamheten som denne arbetar för eller än troligare att representanter väljs ut som är särskilt framträdande i något avseende. Den delen av urvalet har utred- ningen inte haft kontroll över och oavsett hur urvalet har gått till kan det inte uteslutas att utredningen har träffat en majoritet av de olika kommunernas mer framträdande personal. Det skulle kunna resultera i att utredningen ges en mer skönmålad bild än vad som egentligen är fallet. Som kontrast till hur urvalet even- tuellt har gått till bör det ändå betonas att kritiska synpunkter framkommit i stor utsträckning. Då grupperna har konstruerats utan utredningens vetskap, enkom med hjälp av en önskan om vilka yrkeskategorier som efterfrågats, har deltagande i intervjuerna dessutom erbjudits att skicka information i efterhand till utredningen som komple- ment. Detta erbjudande har använts för att kunna komma undan eventuella biverkningar av intervjusituationen såsom grupp- dynamik, men även för att komplettera information om projekt eller arbetssätt i kommunen som samtalet berört. Om kommunerna och utförda intervjuer De kommuner som ingår i utredningens kommunstudie har valts ut i samarbete med expertgruppen. Urvalskriterier för kommun- erna utöver att vara framstående har varit främst storlek och geo- grafisk placering, därför kommer de egenskaperna presenteras för respektive kommun. som ligger i har 126 331 invånare. som ligger i län har 39 360 invånare. ligger i och har 95 798 in- vånare. ligger i och har 4 363 invånare. ligger i län och har 28 109 invånare. lig- ger som , i län och har 128 359 invånare. ligger i och har 114 075 invånare. ligger i Västra och har 507 330 invånare1. De åtta kommuner som har besökts har resulterat i 78 inter- vjuer med sammantaget 389 deltagande. I den kommun som ut- redningen fick träffa minst antal grupper bestod av 7 och 8 grup- per. I de flesta kommunerna träffade utredningen mellan 9–10 grupper. I två kommuner fick utredningen träffa 12 och 14 grup- per. Antal grupper säger däremot inget om kvaliteten på inter- vjuerna eller deltagande i intervjuerna. Om motsvarande siffror presenteras i förhållande till hur många personer som samman- taget deltog i samtliga intervjuer per kommun blir motsvarande siffror att minst antal personer som utredningen träffade var mellan 32–37 personer vilket skedde i fyra kommuner. I tre träff- ade utredningen mellan 50–65 personer. I den kommunen där utredningen fick träffa allra flest personer träffade utredningen 81 personer. Efter att ha utfört intervjuer i tre kommuner upplevde utred- ningen att en teoretisk mättnad till viss del hade uppstått. 1 Information om folkmängd är hämta från Kommunala jämförelsetal 20091231 från Sta- tistiska centralbyrån. att ha avslutat det fjärde kommunbesöket bekräftades den teore- tiska mättnaden. Med teoretisk mättnad avses att intervjuerna på ett generellt plan genererade samma svar på frågorna. Däremot är det viktigt att poängtera att i samtliga kommunbesök framkom detaljer om hur verksamheterna arbetar som var nya för utred- ningen och tillförde utredningen ytterligare material. Det är centralt att notera att utredningen har träffat personal verksamma inom förskolor och skolor med huvud- man i kommunstudien. Vidare har utredningen genomfört inter- vjuer med representanter från fristående skolor för att säkerställa insamlat material. Dessa representerade tre av de större verksamma koncernerna på området; Pysslingen Förskolor och , Kunskapsskolan i och Vittra (). I kommunstudiens intervjuer med personal från förskolan har utredningen till störst del mött förskolepedagoger, i fåtal fall har barnskötare deltagit. I intervjuerna har utredningen i ytterst få fall mött pedagoger som haft delar av sin arbetstid förlagd på en öppen förskola. Utredningen har i sina intervjuer inte heller mött verksamma inom pedagogisk omsorg. Personal från fritidshem- men har utredningen träffat i liten utsträckning. I ett fall har utredningen noterat att utredningens uppdrag har tolkats snävt. I en kommun, så begränsades det urval av gym- nasiepedagoger som utredningen fick träffa till att enkom om- fatta pedagoger från Individuella programmet, i stället för att som i övriga kommuner också träffa pedagoger från övriga gymnasie- skolan. 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfalls- området 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättig- heter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhälls- områden. 8.En myndighet för havs- och vatten- miljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärds- stat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisa- tion på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmoni- sering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läro- medel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställd- het i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flykting- mottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinations- program. 40.Cirkulär migration och utveckling –kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. 41.Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. 42.Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårds- lag. 44.Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 45.Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. 46.Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. 47.Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. 48.Multipla hälsoproblem bland personer . En systematisk litteratur- översikt om förekomst, konsekvenser och vård. 49.Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. 51.Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. 52.Biologiska faktorer och könsskillnader Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. 53.Pojkar och skolan: Ett bakgrunds- dokument om "pojkkrisen". Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Background Paper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. 54.Förbättrad återbetalning av studie- skulder. –en strategi för romer i . 57.Effektivare planering av vägar och järn- vägar. 59.Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. 60.Ett utvidgat skydd mot åldersdiskrimi- nering. 61.Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järn- vägssystem. 62.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. 63.EU:s direktiv om sanktioner mot arbets- givare. "Se de tidiga tecknen" –forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. 65.Kompetens och ansvar. 66.Barns perspektiv på jämställdhet i skola. 67.I rättan tid? Om ålder och skolstart. presenterar tre modeller. 69.Förbättrad vinterberedskap inom järn- vägen. 70.Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter. + Bilagor + Lättläst + . 71.Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. 72.Folkrätt i väpnad konflikt –svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. Fö. 73.Svensk sjöfarts konkurrensförutsätt- ningar. 74.Mer innovation ur transportforskning. –utbildning för jobb. Erfarenheter försök med lärlingsutbildning. 76.Transportstyrelsens databaser på väg- trafikområdet – integritet och effektivitet. 77.Sammanläggningar av landsting – över- gångsstyre och utjämning. 78.Fondverksamhet över gränserna. Genomförande av UCITS IV-direktivet. 79.Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt. 80.Skolan och ungdomars psykosociala hälsa. 81.En ny biobankslag. 83.Att bli medveten och förändra sitt för- hållningssätt. Jämställdhetsarbete i skolan. 84.Hedersrelaterad problematik i skolan – en kunskaps- och forskningsöversikt. 85.Vem arbetar efter ? En statistisk analys. 86.Personalförsörjningen i ett reformerat försvar. 88.Vägen till arbete. Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsinteg- ration. 89.Finns det samband mellan samsjuklighet och sjukfrånvaro? En systematisk litteraturöversikt. 90.En ny lag om ekonomiska föreningar. 91.Planering på djupet – fysisk planering av havet. 92.En effektivare förvaltning av statens fastigheter. 93.Att skapa arbete. Löner, anställnings- skydd och konkurrens. 94.Gotland – användningen av beteck- ningarna regionfullmäktige och region- styrelse. 95.Se, tolka och agera – allas rätt till en likvärdig utbildning. Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. presenterar tre modeller. Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. En ny lag om ekonomiska föreningar. En mer flexibel utrikesrepresentation. Krigets Lagar – centrala dokument om folk- rätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Folkrätt i väpnad konflikt – svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. [72] Personalförsörjningen i ett reformerat försvar. Första hjälpen i psykisk hälsa. Ny ordning för nationella vaccinations- program. Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. Multipla hälsoproblem bland personer En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. [58] Kompetens och ansvar. En ny biobankslag. Vem arbetar efter ? En statistisk analys. Finns det samband mellan samsjuklighet och sjukfrånvaro? En systematisk litteratur- översikt. Upphandling på försvars- och säkerhets- området. En reformerad budgetlag. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. Sammanläggningar av landsting – övergångs- styre och utjämning. Fondverksamhet över gränserna. Genomförande av UCITS IV-direktivet. Vägen till arbete. Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration. En effektivare förvaltning av statens fastig- heter. Att skapa arbete. Löner, anställningsskydd och konkurrens. – användningen av beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse. Skolgång för alla barn. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på upp- drag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. Svensk forskning om jämställdhet och skola. Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. Biologiska faktorer och könsskillnader i skol- resultat. Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om pojkkrisen. Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Back- groundpaper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. Förbättrad återbetalning av studieskulder. "Se de tidiga tecknen" – forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. Barns perspektiv på jämställdhet i skola. I rättan tid? Om ålder och skolstart. – utbildning för jobb. Erfarenheter försök med lärlingsutbildning. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa. Att bli medveten och förändra sitt förhåll- ningssätt. Jämställdhetsarbete i skolan. Hedersrelaterad problematik i skolan – en kunskaps- och forskningsöversikt. Se, tolka och agera – allas rätt till en likvärdig utbildning. Den framtida organisationen för vissa fiske- frågor. Bättre marknad för tjänstehundar. Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. Kunskapslägesrapport på kärnavfallsom- rådet 2010 – utmaningar för slutförvars- programmet. En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] Prissatt vatten? Planering på djupet – fysisk planering av havet. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutrednings- direktivet, IMO:s olycksutredningskod. Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. Tredje inre marknadspaketet för el och natur- gas. Fortsatt europeisk harmonisering. Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. Effektivare planering av vägar och järnvägar. Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järnvägssystem. Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen. Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar [73] Mer innovation ur transportforskning. Transportstyrelsens databaser på vägtrafik- området – integritet och effektivitet. Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt mål- inriktat arbete på tre samhällsområden. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. för nyanlända utanför flykting- mottandet. Romers rätt – en strategi för romer i . Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering. Ny struktur för skydd av mänskliga rättig- heter. + Bilagor + Lättläst + . Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet.