sou · GYB375 · 2010-11-10 00:00:00 — Att det är en god rekryte- ringsbas, att man säkrar återväxten av arbetskraft och hitta framtida medarbetare är några kommentarer. Ytterligare en aspekt som är kopplad till kompetensförsörjning som dock lyfts fram av färre företag handlar om att bidra till för- yngring på företaget. Vi måste föryngra åldern på företaget. Få in lite unga på arbetsplatsen. Vi har relativt hög medelålder och en pigg yngling sätter fart på oss. säger ett tredje företag. Tämligen många företag menar att det är stimulerande att bidra till en individs utveckling. Det är kul att lära ut och roligt att se en persons utveckling. Ytterligare kommentarer är: Kul att få ut hungriga personer som vill lära. Det är roligt att kunna stödja och uppmuntra ungdomar. Att få se en person utvecklas, både praktiskt och socialt. Ett något färre antal företag lyfter fram möjligheten till avlast- ning: extra stöd när det smäller på och man får två extra händer vilket kan kännas skönt . pekar också på lärlingsförsöket ger en möjlighet att påverka utbildningen. Ett företag menar att det ger kontakt med utbildning, påverka utbildningen i ett framtida rekryterings- läge, ett annat pekar på att det ger en möjlighet att kunna påverka utbildningen och hjälpa till att forma lärlingarnas utveckling. Vad har inneburit utmaningar? Något färre, ungefär en tredjedel av företagen, har lämnat syn- punkter på vad de tyckt varit mindre bra eller utmanande med att ha en lärling på företaget. Här är det främst två utmaningar företagen lyfter fram. För det första menar man att det är resurskrävande att ha en lärling. Före- tagen menar att det är tidskrävande, kräver ganska mycket tid, och att man har ibland för lite tid och resurser. Den andra utmaningen handlar om ungdomarnas intresse och motivation. Här har företagen lämnat kommentarer som ointres- serade elever, skoltrötta, oengagerade, stor frånvaro och pekat på ungdomars oförståelse att det i verkligheten är en arbetsplats. Utmaningar som också lyfts fram, om än i något mindre utsträckning, är att kontakterna med skolan har varit bristande och att eleverna inte i tillräckligt hög grad har nödvändiga teore- tiska kunskaper. Vidare upplever företagen en svårighet i den mån aktiviteten på företaget gå ner och att då hitta meningsfull syssel- sättning för lärlingen. Slutligen är det ett fåtal företag som pekar på att en lärling kan undantränga ett reguljärt arbetstillfälle. I detta avslutande kapitel förs en sammanfattande diskussion. Dessutom identifieras frågor som kan vara intressanta att studera i det fortsatta arbetet. Vissa av dessa frågor skulle kunna belysas i den djupintervjuundersökning som kommer att genomföras . Andra frågor ligger utanför det uppdraget och skulle i stället kunna bli föremål för det fortsatta utredningsarbetet inom den . De allra flesta företag är överlag nöjda Företagen och organisationerna vittnar om att man i stor utsträck- ning tycker att det har varit bra att delta i lärlingsförsöket så här långt. Drygt hälften uppger att de är nöjda och ytterligare en tred- jedel av de företag som svarat på enkäten menar att de tycker det varit mycket bra eller utmärkt. Diagram 6: Hur tycker du att det varit att delta i lärlingsförsöket så här långt? Nästan 9 av 10 företag och organisationer har alltså i huvudsak haft positiva erfarenheter. Mest nöjda förefaller företag inom kultur & nöje, utbildning, tillverkning, restaurang samt vård & Något mindre nöjda uppger företag inom jordbruk, fastighet, offentlig förvaltning och annan service vara. Företagen har också i en öppen fråga haft möjlighet att ange vilka delar av lärlingsförsöket man vill behålla respektive förändra. Färre än vart fjärde företag har utnyttjat denna möjlighet men bland de som har valt att svara uppger ungefär hälften att man överlag är nöjd och tycker att upplägget som helhet är bra. ger resultaten indikationer på områden där det finns potential till förbättringar och utveckling av verksamheten och organisationen. På den öppna frågan om vilka delar företagen skulle vilja se förändringar som nämndes ovan, framkommer t.ex. att kontakten mellan skola/lärare och företaget bör förbättras. Bred erfarenhet men osäkerhet kring vilken typ av elev? Det är tydligt att det finns en bred erfarenhet bland företagen att ha elever under utbildning och praktik på arbetsplasten, form och benämning kan dock variera. Med utgångspunkt i enkätresultaten anar vi att det finns en osäkerhet om vilken typ av lärling företaget har. Fler än vart femte av de företag som svarat på enkäten uppger att de inte har någon lärling och flera respondenter som hörde av sig angående enkäten hade frågor om detta. Sammantaget indikerar detta att det finns en osäkerhet kring vad gymnasial lärling är. Det är möjligt att det finns behov av ytterligare information kring olika typer av arbetsplatsförlagt lärande. Få större företag men många i har lärlingar Majoriteten av lärlingarna är placerade i mindre företag och organi- sationer. Fyra av fem lärlingar återfinns i företag med färre än 50 anställda. Orsaken till varför större företag är mer avvaktande till att ta emot lärlingar är inget som studerats inom ramen för förelig- gande enkätundersökning. Frågan är dock av intresse och det vore angeläget att få en bättre bild av de större företagens inställning och motiven till varför de i stor utsträckning inte tar emot lärlingar. Nästan vart fjärde företag eller organisation som svarat på enkäten återfinns i . Det är dock viktigt att notera att detta gäller det absoluta antalet och bilden kommer att modifie- ras om man t.ex. studerar hur denna siffra förhåller sig till andelen elever i gymnasieskolans yrkesprogram respektive andelen elever i lärlingsutbildningen. Först då kan man se huruvida det – relativt sett – är mer vanligt för ett företag och organisation i att ta emot en lärling jämfört med företag och organisa- tioner i andra län. Branschens roll mer betydelsefull på central nivå? Det är intressant att notera att branschorganisationer och bransch- företrädare inte spelar någon framträdande roll för företagen när det gäller frågor kopplade till lärlingsförsöket. Branschen uppges inte vara en viktig källa till information eller för att motivera del- tagande i lärlingsförsöket. I arbete intar ett flertal branscher en central roll, inte minst genom sitt deltagande som ledamöter i kommittén. Kommittén hade också –genomfört möten med branscherna bland annat för att inleda dialog om erfa- renheter. beskriver inställningen efter denna inledande dialog på följande sätt:3 Bland arbetslivets företrädare har intresset för lärlingsförsöket varit blandat, allt från en mycket positiv till en mer tveksam eller till och med negativ inställning till försöksverksamheten. Som tidigare påpe- kats kan tveksamheten ha en grund i att man bedömer att det finns för lite underlag för ett ställningstagande. Under försöksverksamheten med lärlingsutbildning och när denna permanentas har branschen av naturliga skäl en mycket viktig roll. Men frågan är hur den rollen är och skulle kunna vara i förhållande till det enskilda företaget. Är det så att branschorganisationer och branschföreträdare primärt arbetar på central nivå i t.ex. de kommande nationella programråden, i de lokala programråden och med frågor kring övergripande innehåll, kvalitet, organisation osv. snarare än med det enskilda företaget? I det fortsatta arbetet bör det vara av intresse att belysa orsa- kerna till varför företagen inte uppfattat branscherna som en aktör i relation till lärlingsförsöket. Vad ser företagen för behov av stöd från branschen och vilken roll ser man att branschföreträdare har i 3 SOU 2009:85, sid. 46. förhållande till det egna företaget? Finns det skillnader mellan olika branscher? Generellt har vi eftersträvat att belysa skillnader mellan bran- scher i materialet när det gäller åsikter och erfarenheter av lär- lingsförsöket. I vissa fall har vi lyft fram olika branscher men vi tror att det kan finnas anledning att även fortsättningsvis se huruvida olika branscher har olika inställning och erfarenheter. En jäm- förelse mellan branscher försvåras något av det faktum att det i vissa branscher endast finns ett mindre antal företag representerade i lärlingsförsöket. Trots att vi har gjort en totalundersökning av dessa branscher är det, baserat på detta underlag, inte möjligt att dra generella slutsatser om vad branscher som helhet anser. Lärlingsutbildningen är viktig inför framtida rekrytering Det är tydligt att företagen ser lärlingsutbildningen som ett sätt att underlätta framtida rekrytering. I den mån förslag om gymnasial lärlingsanställning genomförs är frågan om denna aspekt ytterligare kommer att stärkas.4 En dimension som är viktig för företagen är att de i mötet med unga utvecklas i sitt yrke. Lärlingarna bidrar med ny kunskap och nya perspektiv, och den växelverkan som förefaller finnas mellan de gedigna yrkeskunskaper som handledaren har och de nya kunska- perna och perspektiven som lärlingen har föder kunskapsutveckling för både handledaren/företaget och lärlingen. Finansiering inte en betydelsefull fråga Resultaten av enkäten visar att företagen inte ser finansiering som en central fråga. Endast vart femte företag får ekonomiskt bidrag och man tillmäter det inte någon större betydelse. Det finns olika perspektiv på finansieringsfrågan. Både huruvida det enskilda företaget får ersättning och hur statsbidraget på per ianspråktagen lärlingsplats används är av intresse. I Nationella Lärlingskommitténs delbetänkande gjordes en uppfölj- ning av hur skolhuvudmännen använde statsbidraget /2009. Även i det fortsatta utredningsarbetet bör båda dessa aspekter vara av fortsatt intresse för att få ökad kunskap om före- 4 SOU 2010:19. SOU 2010:75 Bilaga 3 tagens inställning och att tydligare identifiera ändamålsenliga modeller. Fortsatt utveckling av samarbetet mellan skola och företag uppger att de är nöjda med samarbetet med sko- lorna. Det är dock inte orimligt att anta att detta samarbete ytter- ligare kan förstärkas. Företagen har fått ange vilka faktorer man anser är avgörande för att detta samarbete ska fungera väl, bl.a. att det måste finnas en kontinuitet, lättillgänglighet och stödfunktion från skolans sida. Här är det följaktligen angeläget att skolorna i lärlingsförsöket beaktar dessa önskemål. Samspelet mellan företaget och skola är givetvis centralt i lär- lingsförsöket. framhåller i delbetän- kandet betydelsen av en nära, utvecklad och pla- nerad samverkan mellan skola och arbetsplats vilket väl samman- faller med företagens åsikter ovan.5 Det förutsätter att det finns en för ändamålet utbildad yrkeskunnig handledare på arbetsplatsen och en yrkeslärare som är utsedd kontakt- person på skolan. Även om företagen i stort förefaller nöjda med samarbetet finns det vissa resultat i enkäten som indikerar att samspelet i vissa avse- enden kan behöva utvecklas och förstärkas. Det gäller främst handledarutbildningen och lärlingsråden. När det gäller handledarutbildningen pekar på betydelsen av denna:6 Handledaren har en nyckelroll både när det gäller planeringen, genom- förandet och bedömningen av eleven inom det arbetsplatsförlagda lärandet. För att säkra en god handledning anser kommittén att hand- ledaren bör ha genomgått en handledarutbildning eller på annat sätt skaffat sig motsvarande kunskaper. Kommittén har också utarbetat ett stödmaterial i form av moduler som kan användas i handledarutbildningar som berör t.ex. kvali- tetssäkring, känslor i handledning och arbetsmiljö, säkerhet, lagar och regler.7 5SOU 2009:85 sid. 70. 6SOU 2009:85 sid. 70. 7http:// Det visar sig dock att av de undersökta företagen har genomgått sådan utbildning. Frågan är hur de företag som inte genomgått handledarutbildningen förvärvar de kunskaper som anses värdefulla för att kunna utföra handledaruppdraget ända- målsenligt och effektivt. När det gäller lärlingsråden så utgör dessa en annan länk mellan skola och företag.8 Enligt förordningen (2007:1349) om försöks- verksamheten med gymnasial lärling ska alla skolor som deltar i försöksverksamheten upprätta ett eller flera lärlingsråd för samråd mellan skolan och arbetsmarknadens organisationer. Lärlingsråden har förhållandevis många uppgifter, bl.a. ska de medverka till att utveckla samverkan mellan skola och arbetsliv och bistå med att säkerställa att de arbetsplatser som tar emot elever har kompetenta handledare. anser att de utgör en nyckelfunk- tion för en lyckad lärlingsutbildning men menar att erfa- renheterna är varierande där råden är organiserade och fun- gerar olika.9 av företagen uppger dock att de inte känner till lärlingsråden. Av de dryga som har kännedom om lärlingsråden, anser emellertid majoriteten att de fungerar bra. Sammantaget tyder dessa resultat på att även om företagen upp- lever att kontakterna med skolan fungerar bra, så finns det anled- ning att fortsatt studera hur detta samarbete fungerar i praktiken. Hur sker planeringen, genomförande och bedömning av det arbets- platsförlagda lärandet? Frågorna är centrala för att åstadkomma en hög kvalitet i lärlingsutbildningen. Möjliga teman för djupintervjuundersökningen Ett syfte med enkätundersökningen har också varit att identifiera perspektiv som kan vara aktuella att fördjupa i den djupintervju- undersökning som ska genomföras . Nedan listas ett urval av möjliga teman. Företagets inledande kontakt med lärlingsförsöket. (Hur har den skett, vem har tagit kontakt, vilken typ av information har givits, vilka förutsättningar råder på företaget.) 8I det presenterade betänkandet från , föreslås att lärlingsråden skall läggas ned och uppdraget ersättas av liknande uppdrag till de nationella och regionala programråden. sid. 65, sid. 99. Introduktionen av lärlingen på företaget. (Förberedelser, intro- duktion på företaget, omfattning, lärlingens roll och arbetsuppgif- ter.) Organisationen av lärlingsförsöket. (Ansvarsfördelning skola – företag, kontakt handledare och yrkeslärare). Företagets roll och samspel med skolan. (Planering, genom- förande och bedömning av den arbetsplatsförlagda delen av utbild- ningen.) Finansiering och anställningsbarhet. Enkät till företag med lärlingar inom gymnasieskolan Kontaktuppgifter till dig som svarar Vänligen texta dina svar eller markera med ett kryss i lämplig svarsrutan. Information om lärlingsförsöket och förfrågan om att ta emot lärlingar Har ditt företag tidigare tagit emot elever eller praktikanter för lärande på företaget? Ja, gymnasiala lärlingar/. Ja, andra gymnasieelever via t.ex. APU. Ja, praktikant från KY-utbildning. Ja, praktikant från arbetsförmedlingen. (5) Nej, aldrig. 2.Har ni lärlingar från gymnasieskolan på ert företag? (1) Ja – lärling/lärlingar som går första året på gymnasieskolan. (2) Ja - lärling/lärlingar som går andra året på gymnasieskolan. (3) Ja – lärlingar både från första och andra året på gymnasieskolan. (4) Nej – vi har haft en lärling men av olika anledningar har vi det inte längre. (5) Nej – vi har inte haft någon lärling hos oss. OBS: Om du kryssat i svarsalternativ 5, behöver du inte svara på resten av enkäten, men vänligen returnera enkäten i bifogat svarskuvert. Tack för din medverkan! 3.Vem tog initiativet eller kom med förfrågan som ledde till att ni tog emot en lärling på er arbetsplats? Ange ett svarsalternativ. Annat, (ange vad)...................................... 4.Hur avgörande har följande anledningar varit för att ditt företag tagit beslut om att ta emot lärlingar från gymnasieskolan? Svara på samtliga delfrågor. Väletablerad kontakt med skolan . att ställa upp för någon i ditt nätverk. Goda erfarenheter av att ha elever på företaget. Det känns viktigt att ställa upp för samhället/branschen. Det är ett sätt att långsiktigt lära upp personer som vi senare kan rekrytera. De bidrar med värdefull extra arbetskraft. Genom att få lära ut till andra utvecklas vi i yrket. Det bidrar till en bättre social situation på företaget. Företaget får betalt för att ta emot lärlingar. Branschorganisationer har uppmuntrat medverkan. Annat (ange vad): Sida 1 of 4 5.Hur fick ditt företag information om försöksverksamheten med gymnasiala lärlingar? Du kan ange fler än ett svarsalternativ (1) Genom muntlig information från skolan eller kommunen (2) Genom muntlig information från branschföreträdare (3) Genom skriftlig information från skolan eller kommunen (4) Genom skriftlig information från branschföreträdare (5) Genom information vid ett en lokal eller regional samverkningsgrupp (programråd/lärlingsråd). (6) Genom information från den egna kontaktkretsen (7) Genom information från en myndighet (8) Genom kollega eller chef på företaget (9) Genom information i media (10) Annat (ange vad)................................................................................ 6.Hur upplevde du informationen om lärlingsförsöket som du inledningsvis fick? (1) Inte alls bra (2) Mindre bra (3) Bra (4) Mycket bra (5) Utmärkt Företagets kontakt med skolan och branschen 7.Hur har beslutet om vilken lärling som tagits emot på ert företag fattats? (1) Skolan har valt lärling utan direkt diskussion/samråd med vårt företag (2) Företaget har lämnat önskemål om vilken lärling som passar men skolan har fattat beslutet (3) Företaget har fått välja bland olika intresserade lärlingskandidater (4) Företaget hade redan vid beslutet om att ingå i försöket beslutat vem lärlingen skulle vara (5) Annat (ange vad)........... 8.Hur nöjd är du med denna process, det vill säga matchningen av lärling till ditt företag? (1) Inte alls nöjd (2) Mindre nöjd (3) Nöjd (4) Mycket nöjd (5) Helt nöjd 9.Hur avgörande är följande faktorer för att samarbetet med skolan ska fungera bra? Svara på samtliga delfrågor. Att den personliga relationen till kontaktpersoner (exempelvis yrkeslärare) på skolan är bra. Att kontaktperson eller yrkeslärare från skolan kontinuerligt kommer på besök. Att kontaktperson eller yrkeslärare från skolan kontinuerligt hör av sig för att höra hur det går. Att det finns en lättillgänglig kontaktperson på skolan som man kan kontakta vid behov. Att man får konkret stöd från skolan i planeringen av vilka arbetsuppgifter som lärlingen behöver lära sig. Att man får konkret stöd från skolan i att hantera lärlingarnas eventuella vardagsproblem. Att det finns fasta mötesforum (exempelvis programråd eller lärlingsråd) för samverkan och samråd Annat (ange vad): Sida 2 of 4 Hur har kontakterna fungerat med: 11.Upplever du att ansvars- och rollfördelningen mellan skolan och ditt företaget är tydlig gällande lärlingens utbildning? (1) Ja (2) Nej Känner du till lärlingsråden? (3) Ja (4) Nej Om Ja, hur tycker du att de fungerar? (1) Inte alls bra (2) Bra (3) Mycket bra Anordnar skolan kontinuerligt möten för ditt och andra företag som har lärlingar? (1) Ja (2) Nej 15.Har du gått någon typ av handledarutbildning som skolan har anordnat? Ange dina skäl – du kan ange flera svarsalternativ. (A) Ja, Varför? (B) Nej, (1) Företaget ställer krav på det (3) Utbildningen ger ett bra stöd i handledningsmetodik (5) Annat skäl (6) Har inte tid avsatt för det som handledare (8) Har tidigare deltagit och upplever inte ett nytt behov (10) Annat skäl (2) Skolan ställer krav på det (4) Handledningen ger ett bra stöd i att förstå och hantera ungdomar (7) Utbildningens syfte eller innehåll var otydligt (9) Utbildningen ligger då jag inte kan delta Får ditt företag ekonomiskt bidrag för att ta emot lärling/lärlingar? (1) Ja (2) Nej 17.Vilken betydelse har ekonomiskt bidrag för ditt företag har tagit emot lärling/ar? (1) Saknar betydelse (2) Mindre betydelse (3) Viss betydelse (4) Stor betydelse (5) Avgörande betydelse Sida 3 of 4 Skulle ditt företag kunna tänka sig att anställa en lärling (ge lön) ? (1) Ja (2) Nej Hur tycker du att det har varit att delta i lärlingsförsöket så här långt? (1) Inte alls bra (2) Mindre bra (3) Bra (4) Mycket bra (5) Utmärkt 20.Vad tycker du är/har varit särskilt bra med att ha en lärling på företaget? 21.Vad är/har varit mindre bra eller utmanande med att ha en lärling på företaget? 22.Vilka delar av lärlingsförsöket vill du behålla respektive förändra? (Vid behov skriv gärna ytterligare kommentarer på ett löst papper som du bifogar enkäten.) Stort tack för din medverkan! Vänligen returnera enkäten i bifogat svarskuvert. 076 555 84 27 073 377 35 80 073 153 45 42 Sida 4 of 4 Bilaga 2 – Tabeller Svarsfrekvens fördelad på näringsgren Antal (459) Andel (%) Andel av totalt urval (1 162) El, gas, vatten Svarsfrekvens fördelad på storlek/antal anställda Antal (459) Andel (%) Andel av totalt urval (1 162) 1 000–1 499 1 500–1 999 2 000–2 999 3 000–3 999 4 000–4 999 SOU 2010:75 Bilaga 3 Svarsfrekvens fördelad på län Antal av urval (459) Andel (%) Andel av totalt urval (1 162) Bilaga 3 SOU 2010:75 Bilaga 3:3 Delrapport 2 Resultat av intervjuundersökningen () , , tillsattes 2008 med upp- draget att ge råd och stöd till huvudmän, lärlingsråd och företag i anslutning till den utbildning som bedrivs med stöd av förord- ningen (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlings- utbildning.10 Förordningen avser utbildningar som påbörjas till . Kommittén har till uppgift att främja den arbetsplatsförlagda utbildningen inom försöksverksamheten och därigenom bidra till att höja kvaliteten inom utbildningen. Detta görs genom att ge stöd till lärlingsråd och huvudmän kring bland annat organisation, hand- ledning, samt relationer mellan skola och företag respektive elever. Det ligger i kommitténs uppgift att stimulera huvudmän och branscher till regional samverkan mellan skola och arbetsliv, och att följa upp lärlingsförsökets resultat, måluppfyllelse och funktion ur näringslivets synvinkel och behov samt uppmärksamma utveck- lingsbehov. Ordförande i är generaldirektör. Utöver ord- föranden, består kommittén av tio ledamöter som representerar de delar av arbetsmarknadens aktörer och branscher som är direkt berörda av den pågående försöksverksamheten. Kommittén har ett sekretariat för det löpande arbetet. I propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasie- skolan föreslår regeringen att en gymnasial lärlingsutbildning permanent ska införas som en alternativ väg till yrkesexamen inom gymnasieskolans yrkesprogram.11 Utbildningen ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. godkände reger- ingens förslag i detta avseende.12 En av NLK:s uppgifter syftar till att öka kunskapen om närings- livets behov och synpunkter på försöket. I kommitténs första del- betänkande Gymnasial lärlingsutbildning – Hur blev det? låg fokus i hög grad på skolans synpunkter och 2008/09:199. 2009/10:UbU3. erfarenheter.13 I betänkandet aviserade därför kommittén att göra studier som närmare skulle kunna belysa företagens inställning till och upplevelse av lärlingsutbildningen. fick i uppdrag att genomföra dels en bred enkät- undersökning riktad till de företag och organisationer som deltar i lärlingsförsöket, dels en djupintervjuundersökning för att få en ytterligare kunskaper om inställning och erfarenheter. Resultaten av enkätundersökningen redovisades till Nationella lärlingskom- mittén . Föreliggande rapport utgör resultatet av den andra delen av uppdraget, intervjuundersökningen. Syftet med intervjuundersökningen är att bidra till ökade kunska- per om företag och organisationers inställning till och erfarenheter av lärlingsförsöket. Målsättningen är att fördjupa förståelsen för vissa av de resultat som enkätundersökningen gav. Undersökningen har genomförts som en intervjuundersökning. Totalt har 15 företag och organisationer inom både offentlig och privat sektor intervjuats. Majoriteten av företagen har intervjuats vid personliga möten och ett mindre antal intervjuer har skett via telefon. Se bilaga 1 för en förteckning över intervjupersoner. Inter- vjupersonerna har i princip uteslutande varit lärlingens handledare. Urvalet av företag har gjorts av Nationella lärlingskommitténs sekretariat. Urvalet är inte representativt utan har i stället gjorts för att möta vissa kriterier.