sou · GYB367 · 2010-10-20 00:00:00 — Förslag till läroplan för barn och unga 6–. Betänkande av Barnomsorg och . Utan timplan – för målinriktat lärande. Slutbetän- kande från Timplanedelegationen. – en reformerad gymnasieskola. Att nå ut och nå ända fram – Hur tillgången till poli- cyinriktad utvärdering och forskningsresultat inom utbildnings- området kan tillgodoses. Slutbetänkande av Utredningen om utvärdering av utbildning. Skolgång för alla barn. Betänkande av Utredningen om rätt till skolgång m.m. för barn som vistas i landet utan till- stånd. Statskontoret (2009). Att utvärdera fortbildningssatsningens effekter – förutsättningar och mjöligheter. , (1993). Flexibel skolstart: Organisationsformer och föräldraattityder (). : , i , gik och specialmetodik. (2003). Försöksverksamhet om flexibel skolstart. Skrivelse inkommen till . Dnr U2003/2087/S. (2004a). Ansökan om försöksverksam- het med flexibelt lärande, ansökarkommunernas kommentar till . Skrivelse inkommen till Utbildningsdepar- tementet. Dnr U2004/2833/S. (2004b). (2010- 06-15). Kommuner och Landsting (2006). Flexibel skolstart – flexi- bel skolgång. Kommuner och Landsting (2007a). Flexibelt utbildnings- system – Hemställan om författningsändringar för en mer flexibel skolstart. Skrivelse inkommen till . Dnr U2007/2393/S. Kommuner och Landsting (2007b). Flexibel skolstart – flexibel skolgång. När mål och resultat för eleven får bestämma tid Kommuner och Landsting (2008). – en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27). Dnr 08/1615. (2008). Ansökan om försöksverksamhet gäl- lande flexibel skolstart. Skrivelse inkommen till Utbildningsde- partementet. Dnr U2008/6529/S. kommune (2008). Evaluering av pilotprosjektet fleksibel skolestart for 6-åringer. kommun (2003). Ansökan om försöksverksamhet med flexibel skolstart – en möjlighet till större flexibilitet i utbildningssystemet. Skrivelse inkommen till . Dnr U2003/2313/S. Uddannelsesstyrelsen (2003). Evaluering af forsøg med rullende skolestart. (2003a). Ansökan om försöksverksamhet med flexibel skolstart. Dnr U2003/1320/S. (2003b). Ansökan om försöksverksamhet med flexibel skolstart. Dnr U2003/2087/S. (2003c). Ansökan om försöksverksamhet med flexibel skolstart. Dnr U2003/2313/S. (2003d). Ansökan om försöksverksamhet med flexibel skolstart. Dnr U2003/3788/S. (2005). Ansökan om försöksverksamhet med större flexibilitet i utbildningssystemet. Dnr U2004/2833/S. (2007). Framställning om författnings- ändringar för en mer flexibel skolstart, m.m. Regeringsbeslut. Dnr U2007/2393/S. (2009a). Särskilda program och behörig- het till yrkesprogram. Dnr U2009/5552/G. (2009b). Ansökan om försöksverksamhet med flexibel skolstart. Dnr U2008/6529/S. Vedung (2009). Utvärdering i politik och förvaltning. : Stu- dentlitteratur. Watten, Veslemøy, P., Flagestad, , , , , , , , . (2002). Fødselsda- gen og skoleproblemer. Spesialpedagogikk, 7, s. 4–10. En särskild utredare ska analysera och föreslå hur införandet av en försöksverksamhet med flexibel skolstart i kan genomföras. Utgångspunkten för utredningen ska vara att belysa och kartlägga förutsättningarna för att införa en sådan verksamhet. Försöksverksamheten ska tillmötesgå föräldrars önskemål och öka deras valfrihet. Utredaren ska bl.a.: föreslå utformning och omfattning av försöksverksamheten samt hur urvalsprocessen ska vara utformad, redogöra för vilka ekonomiska, organisatoriska och pedagogiska förutsättningar som ska finnas när det gäller förskoleklass, skol- barnsomsorg, grundskola och gymnasieskola samt motsvarande skolformer för att försöksverksamheten ska kunna genomföras, redogöra för vilka konsekvenser försöksverksamheten får för genomströmningen i utbildningssystemet, föreslå på vilket sätt föräldrar och elever ska erbjudas skolmog- nadsprov som ett extra stöd för föräldrars beslut om när deras barn bör börja skolan, föreslå nödvändiga författningsändringar, föreslå hur en löpande uppföljning och utvärdering av försöks- verksamheten ska genomföras, samt föreslå , inför ett eventuellt generellt inför- ande av flexibel skolstart i och motsvarande skol- former, en slutlig utvärdering av effekterna på elevernas resultat kan genomföras. I utvärderingen bör även andra aspekter, t.ex. elevernas sociala utveckling, belysas. Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . tillkännagivande om flexibel skolstart tillkännagav som sin uppfattning att det ska finnas en möjlighet för skolor att införa flexibel skolstart (bet. 2005/06:UbU14, rskr. 2005/06:241). Flexibel skolstart innebär att elever ska kunna börja årskurs ett i på höstterminen eller vårterminen det år barnet fyller sex eller , beroende på föräldrarnas beslut. Skolmognadsprov ska erbjudas. Bakgrunden till tillkännagivandet var att barn mognar i olika takt och att det därför behöver finnas en möjlighet att anpassa skolstarten därefter. Nuvarande lagstiftning inom förskola och skola Regelverket ser inte likadant ut för förskolan och de olika skol- formerna, vilket framgår av följande redovisning. Förskoleverksamhet ska tillhandahållas i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller barnets eget behov. Förskoleverksamheten ska tillhandahållas barn som har fyllt . Barn till föräldrar som är arbetslösa eller föräldralediga ska erbjudas förskoleverksamhet minst . Kommunen är skyldig att erbjuda plats utan oskäligt dröjsmål. Allmän förskola för fyra- och femåringar ska erbjudas från och med höstterminen det år barnet fyller . beslutade att införa allmän förskola även för treåringar (prop. 2008/09:115, bet. 2008/09:UbU11, rskr. 2008/09:220). Det finns inte några regler för när barnen kan tas emot i förskole- verksamheten utan det kan ske löpande. I praktiken är det dock vanligare att barn tas emot i förskolan , främst beroende på att många platser frigörs i samband med skolstart. Kommunen ska anvisa plats i förskoleklass från och med höstter- minen det kalenderår barnet fyller . Barn får även tas emot i förskoleklassen före höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Det är dock avhängigt av om kommunen väljer att erbjuda detta. Grundskola och motsvarande skolformer Barn ska fullgöra skolplikten i , särskolan eller special- skolan. Samers barn får fullgöra sin skolplikt i sameskolan i stället för i . Enligt huvudregeln inträder skolplikt höstter- minen det kalenderår barnet fyller . En elev kan, efter begäran av barnets vårdnadshavare, skrivas in även vid höstterminens början det år eleven fyller eller, om det finns särskilda skäl, . Skolplikten upphör vid utgången av vårterminen det kalenderår då barnet fyller eller, om barnet fullgör skolplikten i specialsko- lan, . Om barnet tillfredsställande slutför högsta årskursen i eller motsvarande i någon annan skola där barnet får fullgöra sin skolplikt, upphör densamma. Skolplikten upphör också om barnet vid särskild prövning visar att det har motsvarande kunskaper, dvs. kunskaper som motsvarar högsta årskursen. Om en elev i inte tillfredsställande har slutfört sista årskursen när skolplikten upphör men bedöms ha förmåga att full- följa utbildningen, ska eleven beredas tillfälle att göra detta under högst efter det att skolplikten upphörde. Gymnasieskolan är avsedd att påbörjas av ungdomar efter avslutad grundskoleutbildning eller motsvarande, fram till och med det första kalenderhalvåret det år de fyller . I vissa fall kan elever från särskolan också tas emot i gymnasieskolan. Utbild- ningen i gymnasieskolan utgörs av utbildning på nationella och specialutformade program samt individuella program. De nationella och specialutformade programmen ska vara grund för fortsatt utbildning på högskolenivå och för yrkesverksamhet. Gymnasieskolan ska reformeras i syfte att höja kvaliteten och öka genomströmningen. beslutade om en ny gymnasieskola med anledning av propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199, bet. 2009/10:UbU3, rskr. 2009/10:8). Reformen innebär att det i gymnasieskolan ska finnas 18 nationella program, varav 12 högskole- förberedande program och 6 yrkesprogram. Ändringarna i skollagen ska träda i kraft och tillämpas på utbild- ning som påbörjas efter . I promemorian Särskilda program och behörighet till yrkesprogram (dnr U2009/5552/G) finns bl.a. förslag om särskilda program, som ska ersätta dagens individu- ella program, för elever som inte uppnått behörighet till gymnasie- skolan. Elever har möjlighet att fullgöra sin skolgång i en fristående skola som motsvarar grund- eller gymnasieskola och motsvarande skol- former. Elever kan också gå i förskoleklass i en fristående grund- skola. fanns det 677 fristående grundskolor och 414 fristående gymnasieskolor i . Av alla elever i och gymnasieskolan går i fristående skolor (/09). 1990/91:115) 1990/91:UbU7, 1990/91:357) infördes flexibel skolstart som innebär att barnets vårdnadshavare kan bestämma att barnet ska börja grund- skolan det år barnet fyller . Skolplikten inträder dock, som tidigare, höstterminen det år barnet fyller . Förskoleklassen infördes som en frivillig skolform . Förskoleklassen ska omfatta minst och /09 gick av femåringarna, av sexåringarna och av sjuåringarna i förskole- klass. Förskoleklassen är en del av det offentliga skolväsendet, och verksamheten ska betraktas som undervisning i samma mening som i övriga skolformer. Utbildningen i förskoleklassen ska stimulera varje barns utveckling och lärande samt ligga till grund för fortsatt skolgång. har också förskoleklassen en gemen- sam läroplan med och motsvarande skolformer samt fritidshemmet (Lpo 94). Enligt propositionen Förskoleklass och andra skollagsfrågor 1997/98:6), som föregick införandet av förskoleklassen, syftade förskoleklassreformen till att förskoleverksamheten, skol- barnsomsorgen och skulle närma sig varandra för att förbättra kvaliteten i samtliga verksamheter. Kontinuitet i det livs- långa lärandet skulle skapas. En intention var att införa förskolans pedagogiska tradition i skolan, där lek, skapande och barnens eget utforskande skulle ges större utrymme. Ett nytt pedagogiskt för- hållningssätt skulle utvecklas och skapa en brygga mellan förskola och skola. Statens skolverks utredning av flexibel skolstart i fick i uppdrag att utreda konsekven- serna av flexibel skolstart under läsåret i (dnr U2003/4414/S). I uppdraget ingick också att beskriva inter- nationella erfarenheter av tidigare skolstart och flexibel skolstart. redovisade uppdraget i rapporten Konsekvenser av flexibel skolstart (dnr U2004/1698/S). Rapporten visar att det nuvarande skolsystemet i formell mening redan medger en betydande flexibilitet i elevernas skolgång. Denna flexibilitet utnyttjas dock i mycket liten utsträckning. börjar de allra flesta elever på höstterminen det år de fyller . Enligt motsvarar förskoleklassen föräldrar- nas önskemål om en tidigare och mjukare övergång mellan för- skoleverksamheten och . Få elever hoppar över eller går om en årskurs i , vilket är fullt möjligt med dagens bestämmelser. Enligt rapporten påbörjar majoriteten av barnen i de europeiska länderna sin skolgång . Skolstart förekommer framför allt i och i ett antal östeuropeiska I , och börjar barnen skolan . har lägsta ålder för skolstart, . Många länder har ett förskolesystem i vilket de flesta barn deltar. I ett flertal länder tillåts eleverna att börja skolan tidigare eller senare beroende på föräldrarnas önskemål och lärarnas bedömning. När det gäller frågan om flexibel skolstart ser det, enligt Skol- verket, olika ut i olika länder. I sker skolstarten vid tre olika datum som följer barnens femte födelsedag. Korrelationen mellan barnens ålder och årskurs är dock hög. Det är mycket ovanligt att tidigarelägga eller senarelägga skolstarten i . Senarelagd skolstart är däremot relativt vanlig i där en omfattande undersökning visar att av eleverna påbörjar skolan än flertalet (Scharp, 2002). Generellt är det pojkar födda sent som börjar senare i skolan. har, enligt redovisning, ett skolsystem där successiv skolstart tillämpas. Barnen börjar skolan med en rullande inskrivning som påbörjas på femårsdagen. Individ- uella undervisningsplaner upprättas för eleverna och läraren doku- menterar elevernas framsteg på ett detaljerat sätt så att special- undervisning kan sättas in vid behov. En nära kontakt etableras också med föräldrarna. För alla studiekurser mäts måluppfyllelsen och genom att klara dessa kravnivåer flyttas eleven upp till nästa nivå. Eleven måste inte följa undervisningen . Såväl kortare som längre studietid uppfattas som normalt. avrådde i sin rapport regeringen från att starta en försöksverksamhet med flexibel skolstart i . Enligt var konsekvenserna för elevernas övergång till gymnasie- skolan inte tillräckligt utredda. En successiv skolstart skulle även innebära förändring av organisation och under- visningsmetodik. lyfter bl.a. fram möjligheten att göra starten i förskoleklassen mer flexibel än vad den är . Det finns inget i dagens bestämmelser som hindrar kommunerna att erbjuda förskoleklass än höstterminen. – en reformerad gymnasieskola (U2007:01) redovisade sina förslag om en ny gymnasieskola i betänkandet – en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27). En del i uppdraget bestod i att se över vilka konsekvenser flexibel skolstart i grund- skolan kan få för elevernas övergång till gymnasieskolan. Utredaren föreslog ett mer omfattande utbud av nationella program och inriktningar än vad som gäller . Enligt utredaren kommer de flesta kommuner inte att kunna erbjuda sina elever ett allsidigt urval av gymnasieutbildning . Utredarens bedömning är att om många elever skulle sluta årskurs 9 och om gymnasieutbildningar skulle behöva starta skulle det leda till väsentligt högre driftskostnader och en omfattande administration. Mot denna bakgrund förordade utredaren inte ett åläggande som innebär att kommuner måste starta ett allsidigt urval av nationella program och lämnade därför inte något förslag om flexibel skolstart i grund- skolan. Betänkandet remissbehandlades och endast ett fåtal remissin- stanser lämnade synpunkter om flexibel skolstart i gymnasieskolan. delade utredarens bedömning och instämde i konse- kvensanalysen. kommun underströk svårigheterna för en kommun att erbjuda gymnasieutbildning med start . Ett par kommuner ansåg dock att försöksutrymme eller möjlighet att utveckla flexibel skolstart inom gymnasieskolan borde möjliggöras för dem som så önskar. Promemorian Särskilda program och behörighet till yrkesprogram I promemorian Särskilda program och behörighet till yrkesprogram (dnr U2009/5552/G) finns bl.a. förslag om särskilda program som ska ersätta dagens individuella program i gymnasieskolan. För- slagen i promemorian utgår bl.a. från vad som föreslogs i gymnasie- utredningen – en reformerad gymnasieskola (SOU 2008:27) och de synpunkter som lämnades då betänkandet remitterades. De särskilda programmen är preparandutbildning, programinriktat individuellt val, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språkintroduktion. Fristående skolor ska ha möjlig- het att anordna samtliga särskilda program. Preparandutbildningen syftar till att elever, som har fullföljt årskurs 9 utan att ha uppnått behörighet till ett hög- skoleförberedande program eller yrkesprogram i gymnasieskolan, ska uppnå sådan behörighet efter högst . I promemorian betonas vikten av en flexibel övergång till ett nationellt program när eleven blir behörig. Av de remissinstanser som var positiva till förslag om preparandutbildning framhölls bl.a. att en flexibel övergång till gymnasieskolan är viktig och att lokala förhållanden ska få avgöra var utbildningen lokalmässigt förläggs. Utformningen av preparandutbildningen innebär att övergången till ett nationellt program ska kunna ske flexibelt under läsåret. Enligt nuvarande bestämmelser är det möjligt för en skolhuvudman att ta in en behörig sökande till gymnasieskolan än vid utbildningens början, om det finns plats på den aktuella studievägen och eleven bedöms ha de kunskaper och färdigheter som krävs för att kunna tillgodogöra sig under- visningen. Under dessa förutsättningar kan således en elev inom preparandutbildningen som blir behörig under läsårets gång tas in på nationellt program. Skolhuvudmännen bör i så stor utsträckning som möjligt sträva efter att elever som uppnår behörighet till det nationella program som de önskar delta i, också får möjlighet att komma in på prog- rammet. Om behörighet uppnås först sent under läsåret, är det sannolikt mest lämpligt att eleven i stället söker till det aktuella programmet läsåret efter. Ju tidigare under läsåret övergången sker, desto större blir naturligtvis elevens möjligheter att följa under- visningen i normal studietakt. Genom särskilda förkunskapskrav för det programinriktade individuella valet underlättas en flexibel övergång till ett nationellt yrkesprogram när eleven blivit behörig, något som kräver att skolorna har beredskap att kunna ta in eleven på det aktuella yrkes- programmet. Behovet av en utredning För att ska vara ett framgångsrikt land krävs utbildning och forskning i världsklass och ett utbildnings- system som har kapacitet att se potentialen hos varje elev och student. Skolans huvuduppdrag är att ge alla elever tillräckliga kun- skaper för att de ska klara framtida studier och yrkesliv, dvs. förut- sättningar att uppnå de nationella målen i varje ämne. Varje elev har rätt att utvecklas utifrån sina egna förutsättningar. Det gäller såväl elever som riskerar att inte nå de grundläggande målen som elever som lätt når kunskapskraven och som med ytterligare ledning och stimulans kan nå längre i sin kunskapsutveckling. Med dagens regelverk måste ett barn som mognar tidigt börja skolan , om föräldrarna anser att han eller hon skulle behöva mer stimulans. Ett barn som skulle dra fördel av att vänta lite längre med skolstarten än till höstterminens start, t.ex. ett barn fött , måste i sin tur vänta . Enligt regeringens bedömning kan förutsättningarna för eleverna att nå målen förbättras genom att man ökar individanpass- ningen så att man utgår från varje elevs förutsättningar och behov, underlättar övergångar samt ökar flexibiliteten inom utbildnings- systemet. Det kräver i sin tur en löpande utveckling av skolans undervisningsmetodik och organisation. I såväl som betänk- ande påpekas att det finns vissa problem med införandet av flexibel skolstart i . Med anledning av vad som ovan nämnts anser regeringen dock att det finns anledning att ytterligare utreda hur införandet av en sådan försöksverksamhet kan genomföras. Genom en flexibel skolstart stärks elevernas möjligheter att få en individanpassad utbildning och därmed ökar deras förutsättningar att nå skolans mål. De insatser som regeringen har vidtagit eller avser att vidta syftar till att höja kvaliteten i utbildningen och öka kunskaperna hos eleverna. Genom omfattande reformarbete på skolområdet har förutsättningarna för skolan att genomföra sitt uppdrag stärkts. Regeringen har exempelvis genomfört insatser som syftar till att höja kompetensen hos rektorer och lärare. Vidare genomförs insatser för att tydliggöra styrdokumenten för skolan, utveckla och stärka undervisningen i matematik, naturvetenskap och teknik, förbättra stödet till elever i behov av särskilt stöd med hjälp av speciallärare samt stärka basfärdigheterna läsa, skriva och räkna genom ett särskilt statsbidrag. har också beslutat om en ny gymnasieskola. Enligt regeringens uppfattning bidrar ökad individanpassning och större flexibilitet i utbildningssystemet till att höja elevernas måluppfyllelse. Ett antal kommuner har ansökt om möjlighet att få bedriva flexibel skolstart. Dessa kommuner har ansett att de kan erbjuda eleverna en bättre utbildning på detta sätt och gör bedöm- ningen att det inte finns problem i genomförandet för deras del. Mot denna bakgrund anser regeringen att det finns anledning att mer utförligt än tidigare utreda möjligheten att starta en försöks- verksamhet med flexibel skolstart i . En särskild utredare ska analysera och föreslå hur införandet av en försöksverksamhet med flexibel skolstart i kan gen- omföras. Med flexibel skolstart avses att elever ska kunna börja årskurs 1 i på höstterminen eller vårterminen. Det innebär med nuvarande regler för skolpliktens inträdande en flexi- bilitet att kunna börja årskurs 1 det år barnet fyller sex eller , eller på vårterminen det år barnet fyller , allt beroende på föräldrarnas beslut. Utredaren ska i detta sammanhang göra en bedömning av om en reglering behövs i fråga om under läsåret samt vid hur många tillfällen – två eller fler gånger – som en skola ska kunna ta emot en elev, eller om kommunerna bör avgöra detta själva utifrån sina lokala förutsättningar. Utredaren ska belysa och kartlägga de frågor som utgör förut- sättningar vid införandet av en sådan verksamhet. En utgångspunkt för arbetet ska vara att försöksverksamheten ska tillmötesgå föräld- rars önskemål och öka deras valfrihet. En annan utgångspunkt är att förskolans verksamhet inte omfattas av uppdraget. Utredaren ska lämna förslag till hur försöksverksamheten kan utformas, hur stor omfattning verksamheten ska ha samt hur urvalet av kommuner och skolor som ska delta i försöksverksamheten ska göras. Utredarens förslag till upplägg ska vara sådant att effekterna av försöksverksamheten på elevernas resultat ska kunna utvärderas. I den slutliga utvärderingen bör även andra aspekter, t.ex. elevernas sociala utveckling, belysas. I utvärderingen ska det dessutom ingå att se över om försöksverksamheten medfört några ekonomiska konsekvenser och i så fall vilka. Utredaren ska lämna en redogörelse för vilka ekonomiska, organisatoriska och pedagogiska förutsättningar som ska finnas när det gäller förskoleklass, skolbarnsomsorg, grundskola och gymnasie- skola och motsvarande skolformer för att försöksverksamheten ska kunna genomföras. Hänsyn ska tas till . Konsek- venserna för barn i behov av särskilt stöd ska särskilt beaktas. Utredaren ska även lämna en redogörelse för vilka konsekvenser försöksverksamheten får för genomströmningen i utbildnings- systemet, dvs. från förskoleverksamhet till högskola. Utredaren ska belysa effekterna för huvudmän för det offentliga skolväsendet samt för fristående huvudmän. Det ska även redovisas dels hur kommunerna kan nyttja nuvarande lagstiftning för att göra starten i förskoleklassen mer flexibel, dels hur föräldrars önskemål i detta avseende på bästa sätt kan tas till vara. Utredaren ska också lämna förslag till på vilket sätt föräldrar och barn ska erbjudas skolmognadsprov som ett extra stöd för föräldrars beslut om när deras barn bör börja skolan. Vidare ska utredaren lämna förslag till de författningsändringar som krävs för att inrätta en försöksverksamhet. Utredaren ska dessutom lämna förslag till hur en löpande upp- följning och utvärdering av försöksverksamheten ska genomföras samt lämna förslag till , inför ett eventuellt förslag till generellt införande av flexibel skolstart i och mot- svarande skolformer, en slutlig utvärdering av effekterna på elevernas resultat kan genomföras. I utvärderingen bör även andra aspekter, t.ex. elevernas sociala utveckling, belysas. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med berörda myndigheter inom skol- området. Utredaren ska också samråda med andra relevanta myn- digheter och organisationer, exempelvis Kommuner och Landsting och elevorganisationer. Utredaren ska också hålla sig informerad om den fortsatta beredningen av de förslag som skollagsberedningen har lämnat i promemorian Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (Ds 2009:25) samt om den fortsatta beredningen av promemorian Särskilda program och behörighet till yrkesprogram (U2009/5552/G) och Mer om fristående skolor och enskild förskoleverksamhet (SOU 2008:122). Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . Barns utveckling och lärande – en kunskapsöversikt I den här forskningsöversikten presenteras studier som på olika sätt belyser barns utveckling och lärande i relation till en flexibel skolstart.