sou · GXB383d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Det regionala tillväxtarbetet har stor betydelse för hur miljötill- ståndet i länen utvecklas. Många regionala självstyrelse- och sam- verkansorgan arbetar med miljöfrågor, t.ex. genom att utveckla upphandling för att främja miljöanpassade varor, genom kompe- 31RUS 2008, Miljömålskansliet och 2009. PM 11 Regionalt ansvar tensutveckling och genom att stödja utveckling av produktion av förnyelsebar energi.33 Omställningen till ett hållbart samhälle kan utgöra en drivkraft för regional tillväxt. Till exempel kan förändrade hållbara konsum- tions- och produktionsmönster skapa möjligheter till nyföre- tagande34, och investeringar i miljövänlig teknik kan leda till minskade utsläpp av partiklar och växthusgaser35. Vidare ger regioners natur- och kulturmiljöer förutsättningar för attraktivt boende och besöksnäring36. och har tillsammans med deltagare från fyra regioner och länsstyrelser identifierat motstående intressen mellan miljömål och regional tillväxt. Det rör sig om satsningar som leder till ökat behov av exploatering av mark och resurser, och satsningar som ger ökade utsläpp från energi-, transport- och jordbrukssektorerna.37 Enligt den nationella strategin för regional konkurrenskraft ska synergier mellan regional tillväxt och miljöhänsyn premieras, och balanserade avvägningar göras när det finns motstående intressen.38 En genomgång av sjutton regionala utvecklingsprogram visar att behandlingen av miljöaspekter ofta kan förbättras39. har rekommenderat att förstärka miljö- och hållbarhets- aspekterna i utvecklingsprogrammen för regioner och landsbygd40. Behovet av att integrera miljöaspekterna i den regionala utveck- lingen har även tagits upp i miljömålspropositioner och av Miljö- Mot bakgrund av att integreringen av miljöaspekter i regionalt tillväxtarbete ofta kan förbättras anser utredningen att det bör anges i förordningen om regionalt tillväxtarbete att miljökvalitets- målen utgör den miljömässiga dimensionen av hållbar regional tillväxt. En av intentionerna med miljökvalitetsmålen är att defi- 33Naturvårdsverket och 2007. 35Naturvårdsverket och 2006. 37Naturvårdsverket och 2006. 41Miljömålsrådet 2008, Proposition 2004/05:150. PM 11 Regionalt ansvar niera och tydliggöra den miljömässiga dimensionen av hållbar utveckling. Det bör även tydliggöras att samordning bör efter- strävas med det regionala miljömålsarbetet. I förordningen om regionalt tillväxtarbete sägs att samordning ska eftersträvas med kommunernas översiktsplanering, strukturfondsprogrammet och andra regionala och lokala verksamheter. Direktiv 2009:62 Översyn av statlig regional förvaltning m.m. och , 2001. Rapport 8A/2001. Utvärdering: Måluppfyllelseanalys – Hur måluppfyllelse och effektivitet kan undersökas och rapporteras. Förordning (2007:1046) med instruktion för . Förordning (2007:713) om regionalt tillväxtarbete. Förordning (2007:825) med länsstyrelseinstruktion. Collaborative learning for sustainable development of agri-food systems. Acta Universitatis agriculturae Sueciae. Agraria 308, SLU . Uppdrag till länsstyrelser avseende miljö- målsarbetet i enlighet med (prop. 1997/98:145) Svenska miljö- mål – Miljöpolitik för ett hållbart . Regeringsbeslut M98/3090/8. riktlinjer för underlag till den fördjupade utvärderingen av arbetet för att nå miljökvalitetsmålen. Beslut MMR 20060118. Miljömålen – nu är det bråttom! Miljömåls- rådets utvärdering av miljömål. Skyddad natur – en motor för regional och lokal utveckling. Miljöfrågor i de regionala utvecklings- programmen. och , 2006. Miljömålen i det regionala utvecklingsarbetet. PM 11 Regionalt ansvar och , 2007. Sju råd för regional hållbar- het. En nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013, Bilaga 1 till regeringsbeslut nr I 6 Dnr N2007/7152/RT. , , , G , 2007. Kompletterande klimatmål med fokus på sektorsmål. Proposition 2004/05:150, Svenska miljömål, ett gemensamt uppdrag. Regleringsbrev för avseende Länsstyrelserna. RUS, 2007. RUS roll, uppgifter och arbetsformer. RUS, 2008. Länsstyrelserna – en resurs i miljömålsarbetet, samman- fattning av länsstyrelsernas fördjupade utvärderingar av miljö- målen. RUS, Miljömålskansliet och , 2009. Minnesanteckningar från Miljömålsdagar 23–. Sannerstedt A, 2001. Implementering – hur politiska beslut genom- förs i praktiken. I (red), 2001. Politik som orga- nisation – Förvaltningspolitikens grunder. Enkät om kommunernas arbete med och syn på miljömålen, Bilaga 2, Tabeller och diagram över enkätsvaren. Hur har kommunerna tagit sig an miljömålen? – En intervjustudie i 16 kommuner, Bilaga 2, Kommunvisa minnesanteckningar. SOU 2007:10, Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft, Näringslivets miljöarbete och miljömål, Erfarenheter och synpunkter från branscher och företag inför den fördjupade miljömålsutvärderingen. PM 11 Regionalt ansvar Bilaga Länsstyrelsernas mål- och åtgärdsarbete Översikt av länsstyrelsernas mål- och åtgärdsarbete Källa: Enkät till länsstyrelsernas miljömålssamordnare, . 42Levande skogar beslutades . 43God bebyggd miljö beslutades . SOU 2009:83 PM 11 Regionalt ansvar Energi och transport, jordbruk, vattenkvalitet, markanvändning. Regionala samverkansprocesser för genomförande av miljö- målsåtgärder inom bl.a. byggande, transporter, miljötillsyn, klimat/energi, vattenförvaltning och avfall. Klimat och energidialog, översiktsplanering, skolprojekt. Åtgärder sorterade efter de nationella strategierna. överenskommelser har gjorts och planeras göras med externa översiktsplanering, kulturmiljö, trafik och transporter, energiförsörjning och -hushållning, kretslopp och materialflöden, folkhälsofrågor, industri och areella näringar. Fyra åtgärdsprogram har tagits fram: Åtgärdsprogram för miljö- kvalitetsmålen luft, Giftfri miljö, Skyddande ozonskikt och Åtgärdsprogram för miljökvalitetsmålen Myllrande våtmarker, Levande skogar, Ett rikt odlingslandskap och Bara naturlig försurning delmål 2 och 5. kvalitetsmålen Bara naturlig försurning, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag, Grundvatten av god kvalitet. Åtgärdsprogram för miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan och God bebyggd miljö. län har byggt upp en miljömålsdatabas (år 2005–2006) i vilken det finns inlagt åtgärder per miljö- kvalitetsmål samt åtgärder för övergripande mål. områden är klimatfrågor, odlingslandskap och hav. prioriterar åtgärdsprogram gentemot länets fokusområden. åtgärdsprogram för läns kustvatten antogs , och en klimat- och energistrategi antogs . Strategi för effektivare energianvändning och transporter, kulturmiljö respektive skydd av skog. Strategi för miljöarbete 2007–2010, åtgärds- program för miljöarbete 2007–2010 (med över- gripande åtgärder samt åtgärder per miljömål). Dessutom: regionalt utvecklingsprogram (2007), klimat- och energistrategi (2008), strategi för skydd av skog (2006) m.m. Åtgärder framtagna för aktörer/sektorer respektive olika teman, exempelvis energi och klimat, fysisk planering, upphandling osv. PM 11 Regionalt ansvar SOU 2009:83 Transporter, energi, avfall, miljöfarlig verksamhet, vatten och avlopp, skärgård, sjöar och vattendrag, grönstruktur och natur- skydd, jordbruk, skogsbruk (2000) vatten, avlopp, trafik (2004). Handlingsplaner för övergödning, hav och kust, sjöar och vatten- prioriterar arbetet med miljömålen utifrån fyra åtgärdsområden; Klimat och energi, Hav, Biologisk mångfald samt Landskap och kulturmiljövärden. Åtgärdsprogram och Projekt vässning 2006, lantbruksrådgiv- ning, Miljösamverkan , klimat- och energistrategi- arbetets åtgärdskatalog (2009). Strategier med utgångspunkt i hållbar ekologisk, ekonomisk och social utveckling i länet; livsstil, hälsa och konsumtion, energi- produktion, energianvändning och transporter, skog och trä, turism, livsmedel, byggverksamhet, metallindustri, mark- och vattenresurser, kunskap och utveckling. Luft, vatten, landskap, miljögifter, bebyggd miljö och geologi. Miljömålsstyrd tillsyn, klimat och energi. Flera åtgärdsförslag/exempel på åtgärder framtagna för alla mål. Förslagen är adresserade till relevanta aktörer. återkomma under flera mål. Åtgärderna utgår ofta från de tre åtgärdsstrategierna, som är målövergripande. Åtgärderna är sorterade efter miljömål. Det anges om de har effekt på andra miljömål. Några generella åtgärder är grupperade efter Miljömålsarbetet har fem prioriterade fokus- områden; trafik, energi, fysisk planering, giftfri miljö och vatten. Fem handlingsprogram vilka utgör strategier till det regionala miljömålsprogrammet; byggd miljö, energi, odlingslandskapet, transporter och övergödning. Källa: Enkät till länsstyrelsernas miljömålssamordnare, . PM 12 Kommuner, företag och ideella organisationer Kommuner, företag, ideella organisationer och PM 12 Kommuner, företag och ideella organisationer Miljöarbetet hos företag, kommuner och ideella organisationer är avgörande för att nå miljömålen och för omställningen till ett håll- bart samhälle. Aktörernas lagstadgade ansvar inom miljöområdet utgör en miniminivå, och många aktörer går utöver denna nivå. Miljömålen har fått genomslag både på den lokala nivån och hos näringslivet. Många kommuner, företag och ideella organisationer anser sig ha nytta av och använder miljömålen. Utredningen bedömer att de förändringar som görs i miljö- målssystemets struktur och organisation nationellt och regionalt sammantaget ger kommuner, företag och ideella organisationer bättre förutsättningar för delaktighet. Därtill bedöms förändringar- na ge förutsättningar för ett ökat engagemang för miljömålen. Vidare bedömer utredningen att uppsättningen med 16 miljö- kvalitetsmål bör bibehållas, bl.a. eftersom såväl kommuner som andra aktörer har investerat tid och kraft i att omsätta de 16 målen. Enligt direktiven ska utredaren analysera näringslivets roll i miljö- målsarbetet och lämna förslag till hur näringslivets insatser kan tas tillvara på ett tydligare sätt i miljömålsarbetet. Utredaren ska även vid behov lämna förslag för att förenkla och förtydliga det regio- nala och lokala miljömålsarbetet, inklusive roller och ansvarsför- delning. Utredningen har valt att även inkludera ideella organisationer i analysen, eftersom deras verksamhet på miljöområdet ger värde- fulla bidrag till arbetet med att nå miljömålen. Miljömålssystemet har alltsedan det beslutades varit avsett att användas både av statliga myndigheter och av kommuner, företag, ideella organisationer och andra icke-statliga aktörer. Regeringen menade i den första miljömålspropositionen att aktörerna själva skulle kunna välja vägar för att nå miljökvalitets- målen.1 I praktiken har miljömålen emellertid varit lättare att använda för myndigheter än för icke-statliga aktörer, något som fram- kommit vid regionala seminarier utredningen har anordnat, och vid möten med företrädare för näringsliv. 1997/98:145, bet. 1998/99:MJU6, rskr. 1998/99:183. PM 12 Kommuner, företag och ideella organisationer Mot bakgrund av ovanstående, och mot bakgrund av miljö- målens frivilliga natur, har utredningen ställt sig följande frågor: Har kommuner, företag och ideella organisationer nytta av miljö- målen? Hur kan miljömålen och miljömålssystemet blir mer motiverande för kommuner, företag och ideella organisationer? Hur kan aktörerna ges bättre möjlighet till delaktighet inom miljö- målssystemet? Föreliggande promemoria utgör underlagsmaterial till utred- ningens betänkande, huvudsakligen till avsnitt 6.2.3, men även i viss mån till kapitel 2, 3 och 6. Regionala självstyrelse- och samverkansorgans miljöarbete och roll i miljömålssystemet behandlas i PM 8 om regionalt ansvar. Underlag till föreliggande promemoria Underlag utgörs av rapporter om kommuners, företags och ideella organisationers användning av miljömålen. Det rör sig dels om forskning om kommuners och företags miljöarbete, men även om rapporter från Kommuner och Landsting, och Svenskt näringsliv som togs fram inför den fördjupade utvärderingen av miljökvalitetsmålen. Vid analysen har utredningen även använt forskning om målstyrning och om hur politiska beslut genomförs i praktiken. Utredningen har även tagit del av aktörers erfarenheter av och synpunkter på miljömålen och miljömålssystemet vid ett flertal möten och seminarier. Två regionala seminarier anordnades i och ett i med deltagare från länsstyrelse, kommuner, regionorgan och näringsliv. På seminarierna diskuterades aktörernas ansvar och roller och miljömålssystemets styrkor och svagheter. Utredningen har även deltagit i ett regionalt seminarium som anordnades av . Därtill har utredningen deltagit i två seminarier med represen- tanter från näringslivsorganisationer och enskilda företag för att ta del av näringslivets synpunkter på miljömålssystemet. Vidare har utredningen vid särskilda tillfällen träffat och några av dess medlemsorganisationer. Utredningen har även haft möten med , och Avfall . PM 12 Kommuner, företag och ideella organisationer Därutöver har utredningen sammanträffat med Kom- muner och Landstings särskilda referensgrupp med miljöchefer från olika kommuner, och höll ett seminarium med deltagare från miljö- och hälsoskyddsnämnder vid en konferens arrangerad av FAH (hälsoskydd). Utredningen har även träffat kommuners och landstings beredningsgrupp för samhällsbyggnad. Därtill har utredningen tagit del av intervjuer av ett antal Värmlandskommuner om miljömålssystemet, som genom- förts av . Särskilda möten har också hållits med ideella organisationer för att inhämta synpunkter på miljömålssystemet. Utredningen har träffat representanter för , och Svenskt Friluftsliv. 2Kommuner, företag, ideella organisationer och miljömålen Majoriteten av kommunerna samt företrädare för näringslivet är positiva till att antagit långsiktiga mål på miljöområdet. Ideella organisationer anser att de gemensamma målen har bidragit till ett ökat engagemang i miljöarbetet. har önskemål framförts framför allt om större möjligheter att delta i arbetet inom miljömålssystemet.2 Nedan beskrivs kortfattat aktörernas roller i miljöarbetet och deras användning av miljömålen. Kommuner påverkar miljöarbetet genom politiska beslut, genom sitt ansvar för verksamheter såsom fysisk planering, tillsyn och naturvård, och genom att vara lokal kontaktyta gentemot företag och organisationer. Ansvaret definieras av det kommunala själv- styret och av de ramar riksdag och regering ger. Genom lagstiftning anges en miniminivå för kommunernas miljöarbete. anser att fysisk planering är ett särskilt viktigt verktyg i det lokala arbetet med miljömålen. Kommunerna kan genom styrmedel såsom översiktsplaner, detaljplaner, områdes- bestämmelser, miljökonsekvensbeskrivningar och bygglov delvis 2 , , SKL . PM 12 Kommuner, företag och ideella organisationer styra den långsiktiga utvecklingen av den fysiska miljön. Även tillsyn anses vara ett viktigt styrmedel, liksom offentlig upphand- ling, där kommunerna kan påverka miljön genom att ställa krav vid anskaffning av varor och tjänster.3 Den lokala miljöpolitiska viljan är naturligtvis avgörande för ett gott miljöarbete. Viktiga positivt inverkande faktorer i miljöarbetet är engagerade tjänstemän och möjligheten att marknadsföra kom- munen som en miljövänlig och attraktiv bostadsort4. En annan viktig faktor är nationellt politiskt stöd för miljöfrågor, där nationella politiska prioriteringar ofta har betydelse för hur prioriteringar görs i den lokala politiken5. Andra faktorer som påverkar miljöarbetet är målkonflikter mellan olika sakområden, som kräver politiska avvägningar, liksom tillgång till resurser6. Framför allt mindre kommuner ser bristande resurser som ett hinder i miljöarbetet7. Därtill kan begränsad rådig- het – att ansvar och befogenheter inte korrelerar – vara en begrän- sande faktor, dvs. att kommunerna inte kan styra över alla de verk- samheter som påverkar den lokala livsmiljön8. Utveckling av lokal miljöpolitik sker i relation till utvecklings- tendenser inom det internationella och nationella miljöarbetet. inledde många kommuner ett hållbarhetsarbete med ämnesmässig bredd med integrering av social hållbarhet och med direkt medborgardeltagande9. Detta skedde mot bakgrund av FN:s handlingsprogram Agenda 2110. utvecklades det lokala miljöarbetet till att bli tydligare strukturerat än tidigare, med uttryckta mål och rutiner för uppföljning, bl.a. som en följd av att internationella standarder för miljöledning utvecklades och gröna nyckeltal togs fram. Det skedde även mot bakgrund av att de nationella miljökvalitetsmålen beslutades. Vissa kommuner anser att arbetet med miljömålen har ersatt arbetet med , medan andra kommuner har kvar sin Agenda 21-samordnare och upplever arbetet med miljömålen som en nystart.11 5Lafferty, W. och Eckerberg, K. 6Naturvårdsverket 2006, SKL . PM 12 Kommuner, företag och ideella organisationer arbetar allt fler med att lokalt anpassa och verka för nationella miljömål. hade av landets kommuner antagit eller arbetade med att ta fram miljömål med utgångspunkt i nationella och regionala miljömål, medan hade antagit miljömål som inte har sin utgångspunkt i miljökvalitetsmålen. av landets kommuner hade tagit fram eller arbetade med att ta fram en hand- lingsplan, och hade avsatt särskilda medel för att ta fram miljömål eller handlingsprogram.12 Kommunerna arbetar med miljömål framför allt i samband med översiktsplanering (), tillsynsplaner (), avfallsplanering () samt energiprogram och klimatstrategier (). Det före- kommer även att kommuner arbetar med miljömål i samband med och hållbarhetsplaner (), folkhälsoprogram (), miljöledning () och miljöprogram (), trafikplanering (), planer för skola () och i samband med kulturmiljö- program ().13 Lokalt bedrivs ofta ett utåtriktat arbete i samband med miljömålen, med föreningar och näringsliv som viktiga målgrupper. Till exempel anordnar kommunerna miljöutbildningar, certifiering för företag och dialogmöten med kommunbygderåd. Det sker även samverkan över kommungränserna med andra kommuner och med regionala självstyrelse- och samverkansorgan.14 Många kommuner anser att miljömålen utgör ett stöd i arbetet. av landets kommuner anser att miljömålen bidragit till att miljöfrågor kommit högre upp på den politiska agendan och gjort dem mer kommunalpolitiskt intressanta.15 I en majoritet av kommunerna sorterar miljömålsarbetet under kommunstyrelsen och inte på den facknämnd som ansvarar för miljö, något som indikerar att miljömålen ses som en strategisk fråga. Det förekommer att kommuner arbetar med miljömål i sam- band med budget, verksamhetsplanering, visionsdokument och liknande strategiska dokument som styr den kommunala verksam- heten.16 14SKL , SKL . PM 12 Kommuner, företag och ideella organisationer Företag påverkar miljötillståndet genom verksamhet inom områden såsom energianvändning, markanvändning, utsläpp till luft, mark och vatten, varutransporter, materialflöde och avfall. Miljöpåverkan minskas genom utveckling av miljöanpassade varor och tjänster.17 Näringslivets tidiga miljöarbete drevs framför allt av lagstadgade krav, var inriktat på att minska utsläppen från punktkällor, och var en fråga för specialister. är det vanligt att miljöarbetet är en integrerad del i företagets verksamhet.18 Utöver lagstiftning påverkar även andra faktorer företagens miljöarbete. Det rör sig om affärsmässiga överväganden, och även t.ex. om varumärkesbyggande, konsumenttryck från kunder och investerare samt standarder som har utvecklats på internationell nivå19. Dessa är t.ex. Global Reporting Initiative, standard för livs- cykelanalys, ISO-14000-serien och EU:s miljöstyrnings- och miljö- revisionsordning EMAS. Många företag vidtar miljöåtgärder på eget initiativ utöver den lagstadgade miniminivån. Exempel på åtgärder är hushållning med mark och resurser, utveckling av varor och tjänster där ny teknik kombineras med bättre miljöprestanda eller andra åtgärder för ett gott anseende på miljöområdet20. Miljökvalitetsmålen används av många, framför allt större före- tag. Miljömålen är dock inte en nödvändig förutsättning för ett framgångsrikt miljöarbete eller för företagens dagliga miljöarbete.21 Drygt 100 av 272 undersökta företag inom tillverkningsindustrin uppger att deras miljöarbete guidas av miljömålen, men att målen inte har en styrande inverkan. Cirka 60 av 123 företag använder miljömålen som ett referensverktyg vid urval av relevanta miljö- aspekter, bl.a. i samband med företagens arbete med miljölednings- system. Miljömålen används antingen som utgångspunkt eller checklista vid val av relevanta miljöaspekter för företaget.22 Drygt 30 av de 272 undersökta företagen arbetar med miljö- målen genom krav på utredningar och miljökonsekvensbeskriv- ningar i samband med tillståndsansökningar. Miljömålen används även vid kommunikation, vid information till ledningsgrupper och 17Svenskt Näringsliv 2007. 18Arnfalk et al , 2007. 20Svenskt Näringsliv 2008. 21Arnfalk et al . PM 12 Kommuner, företag och ideella organisationer anställda och för att motivera ställningstaganden och åtgärder. Några tiotal företag anger att miljömålen används för extern kommunikation med miljömyndigheter och andra intressenter.23 Företag som infört miljöledningssystem känner till och finner vägledning i miljömålen i högre utsträckning än företag utan. Det kan enligt forskning förklaras med att företagen i samband med att de infört miljöledningssystem sökt stöd i miljömålen för att identifiera frågor som anses viktiga i samhället. Miljömålen används även i högre utsträckning av tillståndspliktiga företag, jämfört med företag som inte omfattas av tillstånd eller anmälan enligt miljö- balken.24 Ideella organisationer bidrar till miljöarbetet på nationell, regional och lokal nivå, och påverkar även genom sina internationella orga- nisationer och nätverk beslut inom EU och överenskommelser på internationella arenor. Organisationer som bidrar till miljöarbetet återfinns såväl inom miljöområdet som inom arbete med kon- sumtionsfrågor, kulturmiljövård och friluftsliv. De ideella organisationerna förmedlar kunskap om insatser som behövs om målen ska kunna nås genom remissyttranden, media- kontakter, seminarier, politisk uppvaktning och deltagande i sam- råd. De bedriver även operativt arbete, såsom utveckling av verktyg för miljöcertifiering samt naturvårdande insatser och kulturmiljö- vård. tog inför den andra fördjupade utvär- deringen fram en rapport om bl.a. föreningens användning av målen. Acceptansen för miljömålen inom föreningen är hög, och målen anses utgöra ett stöd i föreningens arbete.25 En enkätundersökning till föreningens länsförbund, med 11 av 24 svarande, visade att samtliga länsförbund uppfattar att miljö- målen varit ett stöd för deras arbete. De uppger även att det interna arbetet styrts mot målen genom ökad kunskap och genom de föreningsinterna projektbidragens inriktning.26 PM 12 Kommuner, företag och ideella organisationer Utredningen bedömer att miljöarbetet hos företag, kommuner och ideella organisationer är avgörande för att nå miljömålen och för omställningen till ett hållbart samhälle. Aktörernas lagstadgade ansvar inom miljöområdet utgör en miniminivå, och för att nå miljömålen behövs även miljöförbättrande insatser utöver denna nivå. Vidare bedömer utredningen att miljömålen har fått ett visst genomslag på lokal nivå och hos näringsliv och ideella organisa- tioner. Många aktörer anser sig ha nytta av och använder miljö- målen. Målen utgör dock inte en förutsättning för ett framgångs- rikt miljöarbete. Miljömålen och miljömålssystemet kan dock förbättras. Utredningen har identifierat omständigheter som är centrala för att dels bibehålla, dels nå en förbättrad uppslutning hos kommuner, företag och ideella organisationer kring arbetet för att nå miljö- målen. Intervjustudier visar att det finns behov av kontinuitet i det lokala miljömålsarbetet, eftersom det tar tid att förankra miljökvalitets- målen i en kommun. Detta beror på att det är ett tidskrävande arbete att relatera de nationella eller regionala miljömålen till de kommunala miljöplanerna27.