sou · GYB3103 · 2010-12-23 00:00:00 — Dom- stolen ansåg att begreppet lag hänvisar till nationell lagstiftning, inklusive sådana regler inom folkrätten som tillämpas i den aktuella staten. Domstolen krävde dock bevis i form av överensstämmande slutsatser om att myndigheterna i den svarande staten har agerat extraterritoriellt på ett sätt som är oförenligt med den andra statens suveränitet och därmed strider mot internationell rätt (punkt 87). Domstolen fastslog att signaler som sänds ut från andra länder övervakas genom radiospaning på tysk mark och de uppgifter som samlas in används i (punkt 88). Domstolen ansåg under dessa omständigheter inte att sökandena kunde styrka sina anklag- elser.157 Vad gäller lagens kvalitet drog domstolen slutsatsen att de bestämmelser i i dess ändrade lydelse (dvs. efter den tyska författningsdomstolens [BVerfG] granskning, se nedan) som ifråga- satts innehåller de minimiskydd mot godtyckligt intrång som defi- nieras i domstolens rättspraxis.158 artikel 125 h i förening med artikel 218 i den nederländska straffprocesslagen. Denna definition innebär att inte alla samtal mellan en advokat och en misstänkt är skyddade. Jfr den bredare kategorin av personer i kapitel 36:5 RB. 155Mål nr 38321/97, dom av . 156Se även och mot , mål nr 20317/92, där en av sökandena, en advokat, påstod att bland annat hennes samtal med klienter ingick i akter som bevarades. Kommissionen accepterade att det fanns en rimlig sannolikhet för att detta stämde, men kunde inte konstatera någon överträdelse av artikel 8. Domare uttryckte i ett separat yttrande i Kopp-målet att övervakning av maken aldrig ska tillåtas, inte ens i säker- hetsärenden. Se också det brittiska målet, In re McE (Appellant) (Northern ), In re M (Appellant) (Northern ), In re C (AP) and another (AP)(Appellants) (Northern Ire- land) [2009] UKHL 15, där överhuset framhöll att det i undantagsfall var möjligt att låta kontakter mellan advokat och klient vara föremål för hemlig övervakning. 157Möjligheten att avlyssna telekommunikation i andra länder, naturligtvis utan att söka rätts- ligt bemyndigande för detta, blev föremål för stor debatt och oenighet i samband med den europeiska konventionen om inbördes rättshjälp i brottmål , EGT C 197. 158Se punkt 98 i domstolens beslut. De specifika normerna anges nedan i diskussionen om Liberty-målet. Det bör i detta sammanhang påpekas att BVerfG tidigare hade granskat de ändringar som gjorts i den tyska lagstiftningen som tillät strategisk övervakning och kunnat konstatera att vissa av dem stred mot konstitutionen.159 Vad gäller frågor som i huvudsak faller inom ramen för med stöd av lag ansåg BVerfG att ett inbegrip- ande av brottet penningtvätt inte var motiverat. Den ansåg också att föreskrifterna om överföring av information till polisen var oacceptabel. Förteckningen över brott i artikel 3.3 i G10 omfattar vissa mindre förseelser. BVerfG specificerade att indikationerna på att en viss person har begått ett brott måste vara mer konkreta ju mindre allvarligt brottet är innan överföring av information kan tillåtas. Också uppgörelsen om bevarande och användning av informa- tion av underrättelsetjänsten (avsnitt 3.4) och överföring av informa- tion till regeringen (avsnitt 3.3) ansågs vara för ospecificerad. Den tyska underrättelsetjänsten får naturligtvis all möjlig intressant infor- mation genom sitt fiskande i telekommunikationer. BVerfG fram- höll att det i G10-lagen borde anges specifikt att enbart informa- tion som hör hemma inom underrättelsetjänstens verksamhet (dvs. berör landets säkerhet) får bevaras och användas av underrättelse- tjänsten och överföras till regeringen. BVerfG angav mer allmänt att artikel 3.7 i G10-lagen var bristfällig, eftersom det inte fanns någon tydlig föreskrift om skyldigheten att markera information som inhämtats genom strategisk övervakning, så att denna kunde identifieras (och så att användningen av den kunde kontrolleras). Slutligen borde information som hade använts på något sätt inte förstöras (en punkt som har samband med underrättelse). Således hade BVerfG ställt höga rättsstatskrav och det fanns inget behov för att ställa högre krav. I Liberty-målet ansåg domstolen däremot att det brittiska sys- temet för strategisk övervakning inte hade stöd av lag. Stor- hävdade i detta mål att tillgänglighetskraven borde vara lägre. Det som diskuterades var s.k. paragraf 6 före- skrifter. Dessa är de tekniska sökparametrarna som utformats för att, tillsammans med instruktionerna till tjänstemännen om hur en underrättelseutvärdering görs av det upptagna råmaterialet och till vem dessa utvärderingar kan skickas, minimera insamlingen av över- skottsinformation. Dessa hade inte offentliggjorts . Än har bara delar av dem offentliggjorts, i form av utdrag ur de riktlinjer som tjänstemännen ska använda. Till att börja med 159 BVerfG, 1 BvR 2226/94, 2420/95 och 2437/95, av , i NJW 2000, s. 55–68. Tack till för hjälp med översättningen. hävdade regeringen att ett avslöjande av dessa riktlinjer skulle skada den nationella säkerheten, eftersom det skulle innebära att infor- mation om sökmetoder skulle tillkännages, vilket skulle ge even- tuella övervakade personer möjlighet att ändra beteende. Den hävdade också, vilket jag anser undergräver det första argumentet, att dessa riktlinjer ändå var obegriplig för alla som inte har omfattande tek- nisk kunskap på detta område. Regeringen hävdade vidare att det inte var rättvist att göra jämförelser med det mycket öppnare tyska systemet. Dessutom var terrorhotet mot mycket större än mot andra länder, vilket borde ge landet rätt till ett större hand- lingsutrymme. Regeringen hävdade att det brittiska systemet hade helt andra skydd, i synnerhet tillsynen av en erfaren domare som bedriver kontroll av systemet i efterhand och bland annat under- söker hur paragraf 6-föreskrifterna fungerar (IOC-kommissionär). I detta avseende hänvisade regeringen till det tidigare målet mot Förenade kungariket.160 En av de frågor som kommissionen fick ta ställning till i detta fall var om det bemyndigande att avlyssna kommunikation när detta behövdes av nationell säkerhetsskäl var tillräckligt tydligt och förutsebart. I mot Förenade kunga- riket ansåg kommissionen att ett vagt begrepp kan förklaras med administrativa eller praktiska redogörelser eller instruktioner161. Den hänvisade till det krav som fastställs i lagen på att minimera intrång och förstöra överskottsmaterial, den övervakningsbehörig- het som IOC-kommissionären har och de påpekanden som denne gjort i två av sina årsrapporter beträffande begreppet nationell säkerhet.162 Den fastslog slutligen att lagen under rådande om- ständigheter uppfyllde kravet på med stöd av lag. Men om man tittar på dessa kommentarer ser man att IOC- kommissionären i själva verket inte specificerade begreppet ytter- ligare, utan helt enkelt erkände problemen med detta.163 Medan konventionsorganen har ansett att genomförandebestämmelser (före- skrifter osv.) faller inom ramen för begreppet lag kan man säga att det är en betydande utvidgning av begreppet att hävda att prak- tiska redogörelser kan göra det. Kommissionen sade i grund och 160Christie mot , mål nr 21482/93, 78A DR 119 (1994). 135, med hänvisning till domstolens utlåtande i Silver mot av den 25mars 1983, A/61, punkterna 88–89. 162Kommissionärens rapporter , Cm. 108 (1987) respektive Cm. 652 (1989). 163Kommissionären betonade också i sina kommentarer att alla inblandade uträttade sitt arbete ordentligt och att det inte fanns anledning till oro. En sådan förnyad försäkring är ett återkommande drag i det brittiska systemet, se t.ex. kommissionärens förklaring i dennes rapport , Cm. 4001 punkt 32, om varför man inte behöver oroa sig för otillåten av- lyssning. botten att själva existensen av en IOC-kommissionär räckte för att uppfylla kraven om lagens kvalitet. Domstolen avvisade, enligt min uppfattning med rätta, samtliga av regeringens argument i målet . Domstolen fastslog att den inte anser att det finns någon anledning att tillämpa skilda prin- ciper beträffande tillgänglighet och tydlighet hos regler som gäller för avlyssning av enskilda kommunikationer å ena sidan och mer allmänna övervakningsprogram å den andra. Domstolens inställ- ning till kravet på förutsebarhet på detta område har därför utveck- lats sedan kommissionen tog det brittiska övervakningssystemet i betraktande i målet mot Förenade kungariket.164 Den tillade att IOC-kommissionären (nu RIPA-kommissionären), även om denne är ett viktigt skydd mot maktmissbruk, inte bi- drar till systemets tillgänglighet och tydlighet.165 Domstolen fort- satte med att ange alla saker som borde vara tillgängliga i skriven lag, med hänvisning till dess tidigare domslut i målet och : I G10-akten stod det framför allt att den tyska under- rättelsetjänsten enbart var behörig att övervaka kommunikation med stöd av sökvillkor som tjänade, och var lämpliga för, en under- sökning av de risker som beskrevs i övervakningsordern, och vilka sökvillkor som måste anges i övervakningsordern. [] Dessutom angavs reglerna för lagring och förstöring av uppgifter som in- hämtats genom strategisk övervakning i detalj i artikel 3.6 och 3.7 och i artikel 7.4 i G10-akten i dess ändrade lydelse. De myndigheter som lagrade uppgifter måste var sjätte månad intyga att dessa upp- gifter fortfarande behövdes för att nå det syfte som de inhämtats eller överförts till dem för. Om så inte var fallet måste de förstöras och raderas från akterna eller så måste, åtminstone, tillträdet till dem blockeras. Förstörandet måste föras in i protokoll och sådana fall som angavs i artiklarna 3.6 och 7.4 måste övervakas av en med- arbetare med behörighet till domaryrket. I G10-lagen fastställdes vidare detaljerade bestämmelser för överföring, bevarande och använd- ning av uppgifter som inhämtats genom avlyssning av externa kommunikationer. Domstolens betoning av tillgänglighetskraven i detta fall beror förmodligen på den breda, och verkligen praktiskt taget ohämmade (punkt 64), prövningsrätt som det tillståndsgivande organet gavs i Jag anser personligen, vilket redan har nämnts, att denna kommissionär inte kan beskrivas som viktig i fråga om ett robust och välfungerande skydd, även om denne kan beskrivas som ett skydd. brittisk lag.166 I en bemärkelse var det brittiska systemet, som den svarande regeringen själv hävdade, förutsebart. All kommunikation mellan och utlandet kunde avlyssnas, och blev det också. Under dessa omständigheter, och eftersom det inte fanns något, åtminstone inget nödvändigt, samband mellan insamlingen av information och specifika straffbara gärningar, blev dock följden att domstolen ansåg att det var ännu viktigare att lagstiftningen gav allmänheten en försäkran om att de uppgifter som samlades in en- bart skulle användas i begränsade syften och under strikt kontroll. I Kennedy-målet ansågs däremot det vanliga brittiska över- vakningssystemet, till och med övervakning som genomförts av nationella säkerhetsskäl, ha stöd av lag. Utöver (den förmodade) specificeringen av begreppet av IOC-kommissionären var det skäl som domstolen angav till detta att de formella krav som existerar för ett sådant bemyndigande innebär att intrånget är mycket mer begränsat och specificerat än vid strategisk övervakning som be- myndigas av nationella säkerhetsskäl.167 Kennedy-målet är följakt- ligen ett belägg för att inte behöva ange innebörden av nationell säkerhet i närmare detalj, förutsatt att det finns andra formella krav som i praktiken begränsar eller specificerar de enskilda övervakade personerna. Slutligen vill jag i fråga om Liberty-målet notera att det brittiska systemet för strategisk övervakning har en minister som tillstånds- givande organ, som – naturligtvis – inte är oberoende av det verk- ställande organet. I målen Iordachi och och Ekimdzhiev betonade domstolen att det bör ske oberoende kontroller på såväl bemyndigandestadiet som uppföljningsstadiet. När ett system inte omfattar oberoende kontroller på bemyndigandestadiet är det rimligt att anta att mycket starka skydd bör finnas på uppföljningsstadiet.168 166Jfr , s. 64. 167Kennedy mot , punkt 160 i anförda arbete: Lagstiftningen måste innehålla en beskrivning av de kategorier av personer som i praktiken riskerar att bli av- lyssnade. I detta avseende observerar domstolen att det råder en överlappning mellan vill- koret att kategorierna av personer ska anges och villkoret att brottens art ska definieras tydligt. De relevanta omständigheter som skulle kunna leda till avlyssning och som disku- teras i föregående punkt ger anvisningar om vilka kategorier av människor som, i praktiken, sannolikt riskerar att bli avlyssnade. Slutligen påpekar domstolen att själva bemyndigandet vid intern kommunikation måste innehålla ett tydligt angivande, antingen med namn eller med beskrivning, av en person som avlyssningssubjekt eller av en enda lokal som är föremål för ansökan om bemyndigande (se punkterna 40-41 ovan). Namn, adresser, telefonnummer och annan relevant information måste specificeras i det register som hör till bemyndigandet. 168Oaktat påståendet i Liberty-målet att RIPA-kommissionären utgör ett viktigt skydd, och oaktat domslutet i Kennedy-målet beträffande denna kommissionärs tillräcklighet i sam- band med vanlig avlyssning av kommunikation anser jag att det är tveksamt om det brittiska Jag behöver inte upprepa de slutsatser som jag dragit tidigare. Det räcker att säga att domstolens rättspraxis tydligt indikerar att vissa metoder som inte regleras uttryckligen genom lagstiftning måste bli uttryckligen reglerade. Det saknas otvetydigt stöd i Europa- domstolens rättspraxis för krav på reglering av vissa andra metoder. Riktningen i domstolens rättspraxis – en bredare syn på vad som är privatliv – är dock tydlig. Att under dessa omständigheter välja att inte reglera metoder som anses ligga nära gränsen för privatlivet är en riskfylld strategi. , P. och , I. (2010), Terrorism and – a Swedish and European perspective. De Lege Årsbook 2009. Breyer, P. (2005), Retention and Human Rights: The Compatibility of Retention with the ECHR. 11 , s. 365–375. (2007), European Court of Human Rights – – 2007. 13 European Public , s. 533–568. (2000), and Convention on Human Rights. Iustus och Kluwer. Commission of Inquiry into certain activities of the Royal Canadian Mounted [för viss verksamhet inom ridande polis] (1981), 2nd Report, Freedom and Security under the (McDonald Commission Report). (2005), Terrorism, Special Investigative Techniques. J. m.fl. (2009), of Convention on Human Rights. systemet med ministeriellt tillstånd för strategisk övervakning, som enbart omfattar en be- gränsad kontrollmekanism i efterhand, uppfyller konventionens krav. Detta är emellertid, lyckligtvis, inte ett system som har valt att ta efter. Helmius, I. (2000), Polisens rättsliga befogenheter vid spaning. Hert, de P. (1997), Protection as a Potential Frame- work for Electronic Visual Surveillance. on New Trends in Criminal Investigation and Evidence, Nijboer, J.F. och Riejntes, J.M. (red.). , och , E. (1990), Network Analysis. Criminal Intelligence Analyses, , P. P. och , M. (red.). , C. och Bevers, H. (1996), Schengen Investigated. Krüpe-Gescher, C. och Dorsch, C. (2005), Rechtswirklichkeit und und Anderer Verdeckter Ermittlungsmassnahmen. för inter- nationell straffrätt. jahrbuch/2005/strafrecht/forschungsSchwerpunkt/pdf.pdf (2008), Privacy and Secret Surveillance from a Euro- pean Convention Perspective. Uppsats för juris kandidatexamen. (2009), The Rule of Jurisprudence. Europeiska kommissionen för demokrati genom lag. Avhandling 512/2009 CDL-DEM(2009)006. Lustgarten, L. och , I. (1994), In From the Cold: Democracy. (1998), Undercover. Berkley//. Moreham, N. (2008), A to respect for private life in Convention on Human Rights – a reexamination. EHRLR, s. 44–79. Nagel, T. (1998), Concealment and Exposure, 27 Philosophy and Public Affairs, s. 3–30. Naismith, S. (1996), Photographs, Privacy and Freedom of Ex- pression. EHRLR, s. 151–158. Ovey, C. och , R. (2006), and : European Convention on Human Rights. (4:e upp- lagan). Ruiz, B. (1997), Privacy in Telecommunications: A European and an American Approach. Europeiska kommissionen för demokrati genom lag, Report on the democratic oversight of the security services. , 1–. CDL AD(2007)016. Valkaneer, C. de (2000), La tromperie dans ladminstration de la preuve. van Dijk P. m.fl. (red.) (2006), Theory and Practice of the ECHR. Intersentia (4:e upplagan). van Loenen, B. m.fl. (2007), Privacy versus national security: The im- pact of privacy law on the use of location technology for national security purposes. 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfalls- området 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättig- heter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhälls- områden. 8.En myndighet för havs- och vatten- miljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärds- stat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisa- tion på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmoni- sering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läro- medel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställd- het i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flykting- mottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinations- program. 40.Cirkulär migration och utveckling –kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. 41.Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. 42.Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårds- lag. 44.Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 45.Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. 46.Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. 47.Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. 48.Multipla hälsoproblem bland personer . En systematisk litteratur- översikt om förekomst, konsekvenser och vård. 49.Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. 51.Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. 52.Biologiska faktorer och könsskillnader Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. 53.Pojkar och skolan: Ett bakgrunds- dokument om "pojkkrisen". Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Background Paper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. 54.Förbättrad återbetalning av studie- skulder. –en strategi för romer i . 57.Effektivare planering av vägar och järn- vägar. 59.Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. 60.Ett utvidgat skydd mot åldersdiskrimi- nering. 61.Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järn- vägssystem. 62.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. 63.EU:s direktiv om sanktioner mot arbets- givare. "Se de tidiga tecknen" –forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. 65.Kompetens och ansvar. 66.Barns perspektiv på jämställdhet i skola. 67.I rättan tid? Om ålder och skolstart. presenterar tre modeller. 69.Förbättrad vinterberedskap inom järn- vägen. 70.Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter. + Bilagor + Lättläst + . 71.Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. 72.Folkrätt i väpnad konflikt –svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. Fö. 73.Svensk sjöfarts konkurrensförutsätt- ningar. 74.Mer innovation ur transportforskning. –utbildning för jobb. Erfarenheter försök med lärlingsutbildning. 76.Transportstyrelsens databaser på väg- trafikområdet – integritet och effektivitet. 77.Sammanläggningar av landsting – över- gångsstyre och utjämning. 78.Fondverksamhet över gränserna. Genomförande av UCITS IV-direktivet. 79.Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt. 80.Skolan och ungdomars psykosociala hälsa. 81.En ny biobankslag. 83.Att bli medveten och förändra sitt för- hållningssätt. Jämställdhetsarbete i skolan. 84.Hedersrelaterad problematik i skolan –en kunskaps- och forskningsöversikt. 85.Vem arbetar efter ? En statistisk analys. 86.Personalförsörjningen i ett reformerat försvar. 88.Vägen till arbete. Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsinteg- ration. 89.Finns det samband mellan samsjuklighet och sjukfrånvaro? En systematisk litteraturöversikt. 90.En ny lag om ekonomiska föreningar. 91.Planering på djupet – fysisk planering av havet. 92.En effektivare förvaltning av statens fastigheter. 93.Att skapa arbeten. Löner, anställnings- skydd och konkurrens. 94.Gotland – användningen av beteck- ningarna regionfullmäktige och region- styrelse. 95.Se, tolka och agera – allas rätt till en likvärdig utbildning. 96.Riktiga betyg är bättre än höga betyg. Förslag till omprövning av betyg. 97.Resultatuppföljning, läskvalitet och skol- utveckling – tre bidrag till diskussionen om jämställdhet i skolan. 99.Flickor, pojkar, individer –om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan. 100.Ansvar för järnvägssäkerheten. Kan en annan fördelning gynna en marknads- driven utveckling? 101.Handlingsplan för att utveckla strategier i miljömålssystemet. 102.Massuppsägningar, arbetslöshet och sjuklighet. En rapport om konsekvenser av 1900-talets friställningar för sluten- vårdsutnyttjande och risk för förtida död. Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008.