sou · GYB360 · 2010-08-30 00:00:00 — Således bör det förbud mot diskriminering på grund av ålder som vi föreslår på detta område vara absolut. 62Se vidare prop. 2007/08:95 s. 281 f. 2007/08:95 s. 284. 6 Konsekvenser och ikraftträdande För utredningens arbete gäller bestämmelserna i kommittéförordningen (1998:1474). I 14 § anges att om förslagen i ett betänkande påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting, ska utredningen föreslå en finansiering. Vidare följer av 15 § samma förordning att om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det förebyggande arbetet, för sysselsättningen och för offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Om ett betänkande innehåller förslag till nya eller ändrade regler ska, enligt 15 a § samma förordning, förslagens kostnadsmässiga och andra konsekvenser anges i betänkandet. Konsekvenserna ska anges på ett sätt som motsvarar innehållet i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. finns inte något heltäckande förbud mot diskriminering på grund av ålder. Diskrimineringslagen innebär ett mer långtgående skydd för de övriga diskrimineringsgrunderna än för ålder. Syftet med vårt uppdrag är enligt våra direktiv att säkerställa samma nivå av skydd mot diskriminering oavsett diskrimineringsgrund. Detta kan endast åstadkommas genom lagstiftning. Vårt förslag innebär att ett förbud mot åldersdiskriminering ska införas på de samhällsområden – utom värnplikt och civilplikt – som saknar ett sådant skydd i diskrimineringslagen. varor, tjänster och bostäder, allmän sammankomst och offentlig tillställning, hälso- och sjukvården, , socialförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen, studiestöd och offentlig anställning. Från förbuden föreslås, förutom i fråga om offentlig anställning, generella undantag som tillåter befogad särbehandling, dvs. hänsynstagande till ålder får ske om det har ett berättigat syfte och de medel som används är lämpliga och nödvändiga för att uppnå syftet. Dessutom undantas försäkringstjänster och bestämmelser om bilstöd. Den föreslagna regleringen går längre än vad som krävs enligt gällande EU-regler men ligger väl i linje med det förslag till nytt EU-direktiv om likabehandling som förhandlas i . Förslaget kommer inte bara att ha betydelse för den enskilde som riskerar att utsättas för åldersdiskriminering utan det kan förhoppningsvis också – vilket inte är mindre viktigt – bidra till en förändrad attityd vad gäller åldersfrågor. Åldersgränser kommer inte slentrianmässigt att kunna läggas till grund för olika ställningstaganden på de berörda samhällsområdena, vilket i sin tur bör kunna leda till att oberättigad särbehandling minskar. Förslaget kommer att beröra både offentliga och privata aktörer på de skilda områdena. Det innebär dock inte några nya åligganden eller krav på att aktörerna ska vidta vissa åtgärder utan de ska i stället avhålla sig från åldersdiskriminerande beteende. Detta innebär att de ekonomiska konsekvenserna av förslaget kan antas bli begränsade. För företagens del innebär det också att förslaget inte får några effekter av betydelse för dessa företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt. Från () har inhämtats att det gjordes 70 anmälningar om åldersdiskriminering på de samhällsområden där skydd saknas . Som jämförelse kan nämnas att det kom in 166 anmälningar som gällde arbetslivet i vid mening. Vårt förslag kan förväntas medföra att antalet anmälningar avseende åldersdiskriminering inom nu aktuella områden ökar något inledningsvis, men med ökad kunskap om lagstiftningen hos berörda aktörer torde anmälningsfrekvensen sjunka igen. Den ökade ärendetillströmningen bedöms därför kunna hanteras inom ramen för befintliga resurser. Skulle det visa sig att ärendemängden ökar permanent bör DO tillföras ytterligare medel. För domstolarnas del kan det antas att förslaget medför en något ökad arbetsbörda. Erfarenheterna från tidigare utvidgningar av diskrimineringslagstiftningen gör dock att det kan antas att ökningen blir så pass måttlig att den bör rymmas inom de befintliga budgetramarna. De föreslagna ändringarna bör träda i kraft . Äldre bestämmelser bör gälla i fråga om diskriminering som ägt rum före ikraftträdandet. 7.1Förslaget till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) Paragrafen innehåller förbud mot diskriminering för den som utanför privatlivet tillhandahåller varor, tjänster och bostäder till allmänheten samt för den som anordnar allmän sammankomst och offentlig tillställning (se prop. 2007/08:95 s. 517 f.). Ändringen i paragrafens tredje stycke innebär till att börja med att diskrimineringsförbudet i fråga om varor, tjänster och bostäder samt allmän sammankomst och offentlig tillställning utvidgas till att omfatta även ålder genom att undantaget för diskrimineringsgrunden ålder i styckets nuvarande lydelse tas bort. Från åldersdiskrimineringsförbudet ska två undantag gälla. Av första meningen i tredje stycket framgår att tillhandahållande av försäkringstjänster undantas helt från förbudet mot diskriminering som har samband med ålder. Därutöver undantas enligt andra punkten i tredje stycket också annan särbehandling på grund av ålder från förbudet om sådan behandling har ett berättigat syfte och de medel som används är lämpliga och nödvändiga för att uppnå detta syfte. Den föreslagna ändringen har behandlats i avsnitt 5.2.3. Paragrafen innehåller diskrimineringsförbuden som gäller för hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet samt verksamhet inom m.m. (se prop. 2007/08:95 s. 521 f.). Ändringen i paragrafens andra stycke innebär att diskrimineringsförbuden i fråga om hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet samt verksamhet inom m.m. utvidgas till att även omfatta ålder genom att det nuvarande andra stycket som innehåller ett undantag för diskrimineringsgrunden ålder tas bort. Det tredje stycket i nu gällande lydelse kommer därmed att bli det andra stycket. Det nya tredje stycket innehåller ett undantag från diskrimineringsförbuden för särbehandling på grund av ålder om sådan behandling har ett berättigat syfte och de medel som används är lämpliga och nödvändiga för att uppnå detta syfte. De allmänna övervägandena finns i avsnitt 5.3.4 och 5.4.4. Paragrafen anger diskrimineringsförbuden som gäller socialförsäkringen och anslutande bidragssystem, arbetslöshetsförsäkringen och statligt studiestöd (se prop. 2007/08:95 s. 524 f.). Förbuden i paragrafen har utvidgats till att omfatta även diskrimineringsgrunden ålder. Ändringen följer av att det nuvarande andra stycket som innehåller ett undantag för diskrimineringsgrunden ålder som avser hela paragrafens tillämpningsområde tas bort. Det tredje stycket i nu gällande lydelse kommer därmed att bli det andra stycket. I det tredje stycket – som är nytt – anges två undantag från diskrimineringsförbuden som gäller ålder. Av första meningen framgår att åldersdiskrimineringsförbudet i fråga om socialförsäkringen och anslutande bidragssystem inte hindrar tillämpning av bestämmelser om bilstöd. I andra meningen undantas från förbuden mot åldersdiskriminering annan särbehandling på grund av ålder om sådan behandling har ett berättigat syfte och de medel som används är lämpliga och nödvändiga för att uppnå syftet. Bestämmelsen om befogad särbehandling gäller således på hela paragrafens tillämpningsområde. Ändringsförslaget har behandlats i avsnitt 5.5.3, 5.6.3 och 5.7.3. Paragrafen innehåller det särskilda förbud som gäller myndigheternas företrädare i kontakter med enskilda (se prop. 2007/08:95 s. 529 f.). Ändringen i paragrafen innebär att diskrimineringsförbudet utvidgas till att omfatta även diskrimineringsgrunden ålder. Skälen till förslaget har redovisats i avsnitt 5.8.2. Av en särskild övergångsbestämmelse framgår att äldre föreskrifter ska tillämpas i fråga om diskriminering som ägt rum före ikraftträdandet. Ett stärkt skydd mot diskriminering på grund av ålder Beslut vid regeringssammanträde . En särskild utredare ska föreslå hur ett skydd mot diskriminering på grund av ålder ska införas på de samhällsområden – utom värnplikt och civilplikt – som saknar ett sådant skydd i diskrimineringslagen (2008:567). Syftet med utredningen är att säkerställa samma nivå av skydd mot diskriminering oavsett diskrimineringsgrund. Uppdraget ska redovisas . lade fram slutbetänkandet En sammanhållen diskrimineringslagstiftning (SOU 2006:22). Kommittén hade i uppdrag att bl.a. lämna förslag till hur bestämmelserna om åldersdiskriminering i direktiv /78/EG om inrättandet av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (arbetslivsdirektivet) skulle genomföras samt kartlägga i vilken utsträckning det fanns behov av att införa ett förbud mot diskriminering på grund av ålder på andra samhällsområden än de områden som omfattades av arbetslivsdirektivet. Kommittén föreslog ett förbud mot åldersdiskriminering på områden som i princip omfattas av arbetslivsdirektivet, dvs. i fråga om arbetsliv, utbildning, arbetsmarknadspolitisk verksamhet, start eller bedrivande av näringsverksamhet, yrkesutövning och medlemskap i vissa organisationer. Något förbud mot diskriminering som har samband med ålder på övriga samhällsområden föreslogs inte. områden, förutom i fråga om offentlig anställning och offentligt uppdrag, redovisade kommittén i betänkandet en översiktlig genomgång av bl.a. i lag eller andra författningar förekommande åldersgränser. Kommittén konstaterade att det bör genomföras en fördjupad utredning inom dessa områden för att man ska kunna bedöma i vilken utsträckning det finns behov av förbud mot åldersdiskriminering. trädde diskrimineringslagen (2008:567) i kraft. Lagen har till ändamål att motverka diskriminering och på andra sätt främja lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder, sexuell läggning och ålder. Av dessa diskrimineringsgrunder är könsöverskridande identitet eller uttryck och ålder nya. Diskrimineringsgrunden ålder tar sikte på en fysisk persons levnadsålder, räknad från hans eller hennes födelse. Därmed omfattas både barn, ungdomar och äldre utan att det finns vare sig en nedre eller övre åldersgräns. som den nya lagen trädde i kraft inrättades en ny myndighet, , som ska utöva tillsyn över att lagen följs. Den nya lagen innehåller förbud mot diskriminering som gäller för: -arbetsmarknadspolitisk verksamhet och arbetsförmedling utan offentligt uppdrag -start eller bedrivande av näringsverksamhet -medlemskap i vissa organisationer -varor, tjänster och bostäder -allmän sammankomst och offentlig tillställning -hälso- och sjukvården -värnplikt och civilplikt Förbud mot diskriminering inom samtliga ovan uppräknade samhällsområdena gäller för alla diskrimineringsgrunder utom för ålder. Förbud mot åldersdiskriminering omfattar arbetslivet, utbildningsverksamhet, arbetsmarknadspolitisk verksamhet och arbetsförmedling utan offentligt uppdrag, start eller bedrivande av näringsverksamhet, yrkesbehörighet och medlemskap i vissa organisationer. Förbud mot åldersdiskriminering saknas alltså i fråga om varor, tjänster och bostäder, allmän sammankomst och offentlig tillställning, hälso- och sjukvården, , socialförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen, studiestöd, värnplikt och civilplikt samt offentlig anställning. Att ett förbud mot åldersdiskriminering inte föreslogs på dessa samhällsområden motiverade regeringen i propositionen Ett starkare skydd mot diskriminering (prop. 2007/08:95) med att överväganden inte gav tillräckligt underlag för att gå vidare med frågorna i det lagstiftningsärendet och att EG-rätten inte heller krävde att ett sådant diskrimineringsförbud infördes. Regeringen avsåg emellertid att återkomma till frågorna i ett annat sammanhang. I fråga om diskrimineringsförbud för ålder inom värnplikt och civilplikt uttalade regeringen följande: Verksamheten inom totalförsvaret tar i flera avseenden hänsyn till personers ålder. Var och en av dessa och andra förekommande åldersgränser har i de sammanhang de tillkommit ansetts berättigade, t.ex. av hänsyn till rikets säkerhet eller personalförsörjningen inom försvaret. Regeringen anser därför inte att det finns skäl att ytterligare överväga ett diskrimineringsförbud för ålder inom värnplikt och civilplikt. 2007/08:95 s. 278). Det har inte sedan den nya diskrimineringslagen trädde i kraft framkommit något skäl att göra en annan bedömning. Förslag till nytt EG-direktiv om diskriminering Med stöd av artikel 13 i EG-fördraget lade Europeiska kommissionen fram ett förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (KOM (2008) 426 slutlig). Förslaget till direktiv är uppbyggt på i huvudsak samma sätt som tidigare antidiskrimineringsdirektiv (rådets direktiv /43/EG av om genomförandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung, rådets direktiv /78/EG av om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet samt rådets direktiv /113/EG av om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster). Direktivet ska enligt förslaget tillämpas i fråga om socialt skydd, inklusive social trygghet och hälso- och sjukvård, sociala förmåner, utbildning samt tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, som är tillgängliga för allmänheten, inklusive bostäder. Förslaget kommer sannolikt att bli föremål för fortsatta förhandlingar under det svenska ordförandeskapet . Uppdraget att utvidga skyddet mot diskriminering på grund av ålder I svensk lagstiftning finns inget heltäckande förbud mot diskriminering på grund av ålder. Diskrimineringslagen innebär att ett mer långtgående skydd mot diskriminering gäller för kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionshinder och sexuell läggning än för ålder. Regeringen anser att skyddet mot diskriminering i princip ska vara lika för de olika diskrimineringsgrunderna, dock med beaktande av de speciella förutsättningar som gäller för olika samhällsområden. Europeiska kommissionens förslag om ett nytt EG-direk- tiv för att motverka diskriminering utanför arbetslivet syftar också till att säkerställa samma nivå av skydd mot diskriminering oavsett diskrimineringsgrund. Det finns alltså anledning att låta en utredare föreslå hur ett skydd mot diskriminering på grund av ålder ska införas på de samhällsområden som omfattas av diskrimineringslagen. Ett jämställdhetsperspektiv är relevant även för diskrimineringsgrunden ålder. Förhållandena och villkoren kan skilja sig åt mellan könen i samma ålder. För sådana situationer finns dock redan ett skydd mot diskriminering genom diskrimineringsgrunden kön. föreslå hur ett skydd mot diskriminering på grund av ålder ska införas i fråga om varor, tjänster och bostäder, allmän sammankomst och offentlig tillställning, hälso- och sjukvården, social- tjänsten, socialförsäkringen, arbetslöshetsförsäkringen, studiestöd och offentlig anställning, följa, i relevanta delar, den fortsatta beredningen av Europeiska kommissionens förslag till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning samt i berörda delar ta del av betänkandet En sammanhållen diskrimineringslagstiftning (SOU 2006:22), ta till vara erfarenheter från vissa andra länder där ett förbud mot diskriminering på grund av ålder inom aktuella samhällsområden regleras, t.ex. , och lämna de förslag till författningsändringar och andra åtgärder som uppdraget kan ge anledning till. Utredaren ska också redovisa konsekvensanalyser av lämnade förslag. Om förslagen i betänkandet påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär samhällsekonomiska konsekvenser i övrigt, ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar och intäktsminskningar för staten, kommuner eller landsting, ska kommittén föreslå en finansiering. I vilka fall kan det behövas undantag? I många fall kan det finnas fullt godtagbara skäl till att personer behandlas olika beroende på ålder. I diskrimineringslagen finns ett generellt utformat undantag inom samhällsområden där ett förbud mot åldersdiskriminering regleras. Det är troligt att ett förbud mot diskriminering på grund av ålder på nya samhällsområden också behöver förses med undantag. kartlägga vilka åldersgränser som tillämpas inom de olika samhällsområdena, analysera om och i vilka avseenden som undantag från ett förbud behövs, och utarbeta nödvändiga författningsförslag. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska under arbetet samråda med berörda myndigheter och organisationer, bl.a. , , , , Utredningen om aktiva åtgärder inom diskrimineringsområdet (IJ 2008:05), Kommuner och Landsting, för Ungdomsorganisationer och organisationer som representerar pensionärer. Utredaren ska redovisa uppdraget till regeringen . (Integrations- och jämställdhetsdepartementet) 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. 8.En myndighet för havs- och vattenmiljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flyktingmottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinationsprogram. 2010_SOU register S-format.indd 2 40.Cirkulär migration och utveckling –kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas. 41.Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. 42.Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. 44.Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 45.Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. 46.Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. 47.Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. 48.Multipla hälsoproblem bland personer . En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. 49.Förbud mot köp av sexuell tjänst. En utvärdering –2008. 51.Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. 52.Biologiska faktorer och könsskillnader Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. 53.Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om "pojkkrisen". Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Background Paper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. 54.Förbättrad återbetalning av studieskulder. –en strategi för romer i . 57.Effektivare planering av vägar och järnvägar. 59.Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. 60.Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering. 2010_SOU register S-format.indd 3 Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas. Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. Förbud mot köp av sexuell tjänst. En utvärdering –2008. Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. En mer flexibel utrikesrepresentation. Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Första hjälpen i psykisk hälsa. Ny ordning för nationella vaccinationsprogram. Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. Multipla hälsoproblem bland personer En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. En reformerad budgetlag. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Skolgång för alla barn. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 2010_SOU register S-format.indd 4 Kunskap som befrielse?