sou · GXB399 · 2010-01-01 00:00:00 — Betänkande av barnpornografiutredning, , 2007. Maj:ts proposition till med förslag till lag om ändring i strafflagen m.m. 2002/03:53, Stärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m. 2008/09:158 Från erkännande till egenmakt. Regeringens strategi för de nationella minoriteterna. Dir. 2006:75 Utredning om dokumentation och stöd till enskilda som utsatts för övergrepp och vanvård inom den sociala barnavården. Tilläggsdirektiv till Utredningen om dokumentation och stöd till enskilda som utsatts för övergrepp inom den sociala barnavården (S 2006:05). Råd och anvisningar i socialvårdsfrågor, Kungl. Råd och anvisningar i socialvårdsfrågor, Kungl. Råd och anvisningar i socialvårdsfrågor, Kungl. Råd och anvisningar i socialvårdsfrågor, Kungl. Råd och anvisningar i socialvårdsfrågor, Kungl. En utredning om barnmisshandel, , , 1969. Allmänna råd från , . Allmänna råd från , . Förekom övergrepp och kränkningar vid institutioner inom den sociala barnavården ?, , , 2006. Utredningar i omvärlden och internationella förhållanden Human Rights and Equal Opportunity Commission & Wilkie, , Bringing them home: report of the national inquiry into the separation of Aboriginal and Torres Strait children from their families, Human Rights and Equal Oppor- tunity Commission, , 1997. Forgotten Australians: A report on australians who experienced institutional or out-of-home care as children, , 2004. Rapport från UD: Mänskliga rättigheter i . Tillgänglig (). Sekretariatet for børnehjemsundersøgelsen. Tillgänglig (). Irish Statute Book. 644/2002. Residential Institutions Redress Act. 2002 (Section 33). Regulations, 2002. Third Interim Report. Commission to Inquire into Child Abuse (CICA), 2003. CICA Report Vol.I Investigation Committe, 2009. CICA Report Vol.III Confidential Committe, 2009. CICA Report Executive Summary, 2009. Tillgänglig (). Tillgänglig (). Gathering Strength: Canada´s Aboriginal Action Plan. Minister or Indian Affairs and Northern Development , 2000. Tillgänglig (). Rapport från UD: Mänskliga rättigheter i . Tillgänglig (okto- ber 2009). ber urbefolkning om ursäkt, radio (). Tillgänglig date=1990-01-01+00%3A00%3A00&to_date=2009-11- 30+10%3A12%3A14&page=1&intUnitID=83&programID= 83&nyheter=&Artikel=2128692&strSearch=Harper (). , , The Indian Residential Schools Truth and Reconciliation Commission Legal and Legislative Affairs Division. Parliamentary information and research service of the library of parliment. PRB -48E, 2009. Tillgänglig < b0848-e.htm> (). Rapport fra Granskningsutvalget for barneverninstitusjoner i Bergen. Rapport till Fylkesmannen i Hordaland. Fagbokforlaget Vigmostad og . Bergen, 2003. offentlige utredninger (NOU) 2004:23, Barnehjem og specialskoler under lupen – Nasjonal kartlegging av omsorgssvikt og overgrep i barnevernsinstitusjoner 1945-1980, , 2004. Barneverninstitusjoner benyttet av kommune 1954-1993. Rapport till Fylkesmannen i og . Erstatningsordningar for barn i barneheimar og spesialskular for barn med åtferdsvanskar. Det kongelege Barne- og familie- departementet. St.meld.nr 24, (2004–2005). Rapport fra Granskingsutvalget for barnevernsinstitusjoner i Rogaland. Rapport till Fylkesmannen i Rogaland, , 2006. Omsorg og overgrep. Gransking av barnehjem, skolehjem og fosterhjem benyttet av kommune fra 1930-årene till 1980-årene. Rapport till Fylkesmannen i Sör-Tröndelag, Trond- heim, 2007. Rapport fra Granskingsutvalget av barnehjem i . Rapport till Fylkesmannen i , , 2007. Rapport fra Granskingsutvalget for barnehemmene i Finn- mark. Rapport till Fylkesmannen i Finnmark, 2008. Gransking av skole- og barnehjem i Aust-og vest-Agder. Rapport till Fylkesmannen i , , 2009. Oppreisningsordning for tidligere barnehjemsbarn i Finnmark (29-04-2009) Karasjok kommune 2009. Tillgänglig (). Tillgänglig (). publishes report of North Child abuse Tribunal, 2000. Tillgänglig (). Otryckta och muntliga källor Delrapport 1 från Utredningen om vanvård i den sociala barna- vården, 2007. Tillgänglig /vanvard/dokument/070817%20Delrapport%201.pdf (). , , Rapport angående en eventuell Sanningskom- mission för romer och resande/resanderomer i . Opubli- cerat manuskript. , Delegationen för romska frågor Ju 2006:10 (). Samtal med anställd vid premiärministers sekretariat . , , Projektledare i Prosjekt Oppreisning, samtal . , , , , , Tillsyn över fosterbarnsvården, Svenska fattigvårds- och barnavårdsför- bundet, , 1931. , , Brottet, offret och förövaren: vetenskapens och det svenska rättsväsendets syn på sexuella övergrepp mot kvinnor och barn 1850-2000, , , 2005. Bergenlöv, , Drabbade barn: aga och barnmisshandel i från reformationen till nutid, Nordic Academic Press, , 2009. Cawson, (red. ), Child maltreatment in the : a study of the prevalence of child abuse and neglect, NSPCC, , 2000. , , Traumatiska minnen, 3. utg., Natur och kultur, , 2002. , , , Defining Child maltreatment: the interface between Policy and Research, i Cicchetti, , Sheree L. ), Child abuse, child development, and social policy, Ablex, Norwood, N.J., 1993. Durrant, the success of corporal punishment ban. Child Abuse & Neglect, 23(5), 1999. Dyregrov, , , Barnehjemsgranskning og medie- fokusering – deltagarnes opplevelser og vurderingar, Rapport fra Senter for Krisepsykologi, Bergen, 2004. , , , Samhället och barnen: svensk lagstiftning till skydd och stöd för barn och familj, 12., [omarb.] uppl., , , 1977. , , Samhället och barnen: svensk lagstiftning till skydd och stöd för barn och familj, 13., [omarb.] uppl., , , 1984. , , Heroes of their own lives: the politics and history of family violence: 1880-1960, Penguin Books, , 1989[1988]. kommunalkalender, Stadskansliet, . Hamreby, , Flickor och pojkar i den sociala barnavården: föreställningar om kön och sociala problem , Hardt and Rutter , Validity of adult retrospective reports of adverse childhood experiences: review of the evidence. , 45(2), 2004. , , Children, childhood and English society, 1880- 1990, . Press, , 1997. The definition of Child Maltreatment: From Case Study to Construct, Child abuse and neglect, 29(5), 2005. Hjern, A, , B & , Avoidable mortality among child welfare recipients and intercountry adoptees: an national cohort study. Health, 58(5), 2004. , , Socialtjänst: lagtexter med kommentar [i historisk belysning] : en analys av socialvårdens värderingar från medeltiden fram till lagar, SoL, LVM och LVU, 7., rev. uppl., Tiden/, , 1996. , ., Samhället och barnen: svensk lagstiftning till skydd och stöd för barn och familj, 7., [omarb.] uppl., , , 1965. , ., Samhället och barnen: svensk lagstiftning till skydd och stöd för barn och familj, 10. uppl., , , 1971. , ., Samhället och barnen: svensk lagstiftning till skydd och stöd för barn, , , 1940. , ., Samhället och barnen: svensk lagstiftning till skydd och stöd för barn, 3. uppl., , 1950. , ., Samhället och barnen: svensk lagstiftning till skydd och stöd för barn och familj, 4. uppl., , , 1955. , ., Samhället och barnen: svensk lagstiftning till skydd och stöd för barn och familj, 9. uppl., , , 1969. , ., Samhället och barnen: svensk lagstiftning till skydd och stöd för barn och familj, 10. uppl., , , 1971. , , Finska krigsbarn, /Industriell ekonomi och samhällsvetenskap/Samhällsvetenskap, C-uppsats, , 2006. , , Flickor på glid: en studie i kvinnoförakt, Tiden, , 1980. Jönson, , Bråkiga, lösaktiga och nagelbitande barn: om barn och barnproblem vid en rådgivningsbyrå i 1933-1950, uppl., Tema, Univ., Diss. : Univ., , 1997. , , Barn under Förintelsen - då och : affekter och minnesbilder efter extrem traumatisering, Natur och kultur, , 2003. , CH., Silverman, F.N., , B.F., Droegemueller, W.& Silver, H.K. The Battered Child Syndrome. , 181, 1962. Definition av samhällelig omsorgsbrist och skadlig behandling av barn i SOU 2001:72, Barnmisshandel. Att förebygga och åtgärda. Slutbetänkande av kommittén mot barn- misshandel, Bilagedel. , , bad aboriginer om ursäkt, . , , Tvångsomhändertagande av barn: en studie av lagarna, professionerna och praktiken , Univ., Diss. : Univ., , 1993. , Selvbiografisk langtidshukommelse, bilaga 2 i offentlige utredninger (NOU) 2004:23, Barnehjem og specialskoler under lupen – Nasjonal kartlegging av omsorgssvikt og overgrep i barnevernsinstitusjoner 1945-1980, , 2004. Maughan and Rutter , Retrospective reporting of childhood adversity: Issues in assessing long-term recall. , 11(1), 1997. McNally, ., Remembering trauma, Belknap Press of , , MA, 2003. , , Det självutplånande barnet och sökandet efter en äkta identitet, Omarb. ], , , 1995. (), Understanding child abuse and neglect, press, , 1993. Qvarsebo, , Skolbarnets fostran: enhetsskolan, agan och politiken om barnet 1946-1962, , Tema Barn, , Diss. : , , 2006. , , Räddade till livet: om en stor svensk hjälpinsats för barn 1939–1949, , , 2008. Runcis, , Makten över barnen: [tvångsomhändertagande av barn i 1928-1968], , , 2007. Skjerve, , Granskning av barnevernsinstitusjoner i Bergen. barnevern nr 1, 2005. , , Fosterbarnsindustri eller människokärlek: barn, familjer och utackorderingsbyrån i 1890-1925, Acta Universitatis Stockholmiensis, Diss. ,: , 2006. kommunalkalender, stadsledningskontor, , 1938-67. , , De vanartade barnen: mötet mellan barn, föräldrar och 1903-1925, , Diss. : Univ., , 1994. , , , Varför berättar de inte? : om att utnyttjas i barnpornografi, 1. uppl., Rädda barnen, , 2003. Söderlind, , Den sociala barnavården – i utkant av välfärds- politiken, i m.fl., Barnen och välfärdspolitiken. Nordiska barndomar 1900-2000, kommande 2010. Söderlind, , Barnhem för flickor: barn, familj och institutionsliv i 1870-1920, Stockholmia, Diss. : Univ., , 1999. , , Det förgångnas röst: den muntliga historieforsk- ningens grunder, Gidlund, , 1980. , , Muntliga källor och källkritik, i , , (red), Muntlig historia, , , 2006. , , Mortality after care among young adult children in . , 10(3), 2001. , Bo & Sallnäs, , Into adulthood: a follow-up study of 718 youths who were placed in out-of-home care during their teens. Social Work, 13, 2008. Utredning om dokumentation och stöd till enskilda som utsatts för övergrepp och vanvård inom den sociala barnavården En särskild utredare skall granska allvarliga övergrepp och vanvård vid institutioner och familjehem inom den sociala barnavården. Uppdraget syftar till att kartlägga allvarliga övergrepp och vanvård av flickor och pojkar som varit placerade i familjehem/fosterhem eller vid institutioner inom den sociala barnavården. Uppdraget omfattar kvinnor och män som varit placerade i familjehem eller vid institutioner med stöd av barnavårdslagen (1924:361, 1960:97), socialtjänstlagen (1980:620, 2001:453) eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Utredaren skall bjuda in till intervjuer och i anslutning till dessa erbjuda psykologiskt stöd. Intervjuerna kan kompletteras med studier av arkivmaterial. Utre- daren skall ha beredskap för att ta emot samtal från drabbade per telefon. Utredaren skall dokumentera vad som framkommer vid intervju- erna och från eventuellt arkivmaterial. Utredaren skall i en rapport sammanställa och dokumentera de erfarenheter som framkommer på ett sådant sätt att de kan bidra till att liknande förhållanden inom den sociala barnavården kan undvikas . Utredaren skall i en delrapport redo- visa hur arbetet fortskrider. Uppdraget skall redovisas . kom det till regeringens kännedom att det –1980 förekommit att barn som var placerade vid vissa institutioner inom den sociala barnavården for illa p.g.a. regel- bundna eller systematiska kränkningar, övergrepp och vanvård. Många av de personer som under barndomen utsattes för sådana kränkningar har behov av hjälp och stöd. framstod det som angeläget att dessa förhållanden uppmärksammades så att de inte upprepas. Regeringen hade tagit del av de erfarenheter som har av liknande förhållanden och kunnat konstatera att det handlar om grannlaga uppgifter där bl.a. noggranna forsknings- metodologiska och etiska överväganden måste göras. Regeringen gav i uppdrag att utifrån befintlig forskning och annan relevant dokumentation och erfarenheterna från bedöma omfattningen av regelbundna eller systematiska kränkningar, övergrepp och vanvård vid institu- tioner inom den sociala barnavården –1980. Social- styrelsen skulle vidare undersöka vilken dokumentation i form av t.ex. tillsynsrapporter och journaler som finns tillgänglig från och föreslå åtgärder i syfte att stödja de utsatta samt föreslå hur deras erfarenheter kan dokumenteras. I uppdraget ingick inte att överväga eventuella ansvarsfrågor eller ekonomisk kompensation till drabbade. Uppdraget redovisades till regeringen . I telefonsamtal och brev till uppger många perso- ner att de har blivit utsatta för brister i omsorgen, fysiska bestraff- ningar och sexuella övergrepp i den sociala barnavården. Även intresseorganisationer, forskare, journalister och författare som utredningen haft kontakt med konstaterar att det inte råder någon tvekan om att övergrepp och kränkningar har förekommit vid institutioner som utredningen avser. Motsva- rande erfarenheter finns i och det har inte framkommit några omständigheter som tyder på att de svenska förhållandena skilt sig från de norska i något avgörande avseende. De övergrepp och kränkningar som framkommit kan enligt inte sägas ha varit accepterade uppfostringsmetoder –1980. Sexuella övergrepp har aldrig varit accepterat och bestraffningar av barn boende på institution är tydligt reglerade skrev 1948 i Råd och anvisningar Nr 49 att: Bestraffningar kan verka allvarligt skadligt på barnet. Den mest aggressiva formen, kroppsagan, d.v.s. den avsiktliga handgrip- ligheten för att framkalla smärta genom örfilar, stryk etc. är strängeligen förbjuden. menar att utgjorde en brytningstid i synen på aga som barnuppfostran. kom den nya stadgan för barnavårdsanstalter där det tydligt formulerades att barnen inte fick utsättas för kroppslig bestraffning eller kränkande behandling. De förhållanden som kommit till regeringens kännedom var alltså inte en accepterad eller sanktionerad del av den sociala barn- och ungdomsvården. konstaterar att det inte med nuvarande kunskap går att bedöma omfattningen av regelbundna eller systematiska kränkningar, övergrepp och vanvård vid institutioner inom den svenska sociala barnavården . har studerat erfarenheterna från . Inte heller där går det att bedöma omfattningen av missförhållandena med stöd i tillgänglig dokumentation och forskning. Däremot visar de norska erfarenheterna att det genom att inter- vjua tidigare barnhemsbarn går att sammanställa och systematisera missförhållandena och koppla dem till namngivna institutioner. Det är enligt ytterst sällsynt med anteckningar om missförhållanden vid institutionerna. Däremot fyller arkivmate- rialet en viktig funktion för att identifiera, beskriva och förstå de olika institutionernas verksamhet och villkor. Det är också viktigt för tidigare barnhemsbarn att få tillgång till dokumentationen både om institutionen och om sig själva. Uppdraget syftar till att kartlägga allvarliga övergrepp och vanvård av flickor och pojkar som varit placerade i familjehem/fosterhem eller vid institutioner inom den sociala barnavården. Det bör såle- des vara handlingar som även vid tiden för händelsen skulle ha bedömts som allvarliga övergrepp och vanvård. Uppdraget omfattar kvinnor och män som varit placerade i familjehem eller vid institutioner med stöd av barnavårdslagen (1924:361, 1960:97), socialtjänstlagen (1980:620, 2001:453) eller lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Per- soner som har arbetat vid dessa institutioner kan också ha viktig information och bör därför också omfattas av uppdraget. Övergrepp och vanvård som inträffat så att de faller inom ramen för åtal skall inte omfattas av uppdraget. Utredaren skall i sådana fall verka för att de blir behandlade inom rättsväsen- det och tillsynsmyndigheterna. I uppdraget ingår inte att överväga eventuella ansvarsfrågor i det enskilda fallet eller ekonomisk kompensation till drabbade. Att granska den sociala barnavården för att upptäcka missförhål- landen i familjehem och vid institutioner tillbaka i tiden är en omfattande, grannlaga och tidskrävande uppgift. Traumatiska upplevelser kan reaktiveras när uppmärksamheten fokuseras på barnhemsvistelsen. Det är därför, enligt Socialstyrel- sen, nödvändigt att organisera bl.a ett psykologiskt stöd för dem som intervjuats direkt efter intervjuerna. De norska erfarenheterna pekar mot att granskningen i sig, till- sammans med den massmediala uppmärksamheten, reaktiverar upplevelser från tiden i barnhem. De norska erfarenheterna visar att många har glömt upplevelser som kommer åter i medvetandet. I samtal till har tidigare barnhemsbarn påpekat att de mått mycket dåligt sedan de via mediernas rapportering blivit påminda om sin barndom. Vid en granskning, där de som varit i barnhem eller familjehem inbjuds att berätta sin historia, är det nödvändigt att erbjuda psykologiskt stöd i anslutning till intervju- erna för att ta hand om de svåra upplevelser som kan reaktiveras. Utredaren får i uppdrag att bjuda in till intervjuer och i anslut- ning till dessa erbjuda psykologiskt stöd. Intervjuerna kan kom- pletteras med studier av arkivmaterial. Deltagandet vid intervjun måste vara helt frivilligt från den intervjuades sida och ingen upp- sökande verksamhet av berörda personer får ske inom ramen för utredningens verksamhet. Utredaren skall ha en organisation som möjliggör att drabbade får tillgång till råd och stöd per telefon. Utredaren bör samråda med och ta tillvara de kunskaper och erfarenheter som finns hos organisationer, forskare och myndigheter. Utredaren skall dokumentera vad som framkommer vid varje inter- vju och redovisa tillgängligt arkivmaterial. Denna individuella dokumentation skall upprättas i två likalydande exemplar varav det ena överlämnas till den intervjuade. Utredaren skall i en rapport sammanställa och dokumentera de erfarenheter som framkommer på ett sådant sätt att de kan bidra till att liknande förhållanden inom den sociala barnavården kan undvikas . Dessutom bör rapporten utformas så att den ger information och underlag för dem som inte deltar i granskning- ens intervjuer men som varit placerade på en viss institution. Där- med blir rapporten betydelsefull för andra som inte har intervjuats. Rapportens syfte är inte primärt att ge en uttömmande bild när det gäller omfattningen av vanvård och övergrepp. Syftet med uppdra- get är en rapport som dels skall ge upprättelse åt de drabbade, dels ge lärdom för framtiden. Rapporten skall beskriva om vanvården och övergreppen skiljt sig åt för flickor och pojkar beroende på bl.a. ålder, etniskt ursprung eller funktionshinder. Utredaren skall i en delrapport till regeringen redovisa hur arbetet fortskrider. Uppdraget skall redovisas till regeringen . Tilläggsdirektiv till Utredningen om dokumen- tation och stöd till enskilda som utsatts för övergrepp inom den sociala barnavården (S 2006:05) Förlängd tid för uppdraget Den tidigare regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare för att granska allvarliga övergrepp och vanvård vid institutioner och fosterhem/familjehem inom den sociala barnavården. Uppdraget omfattar dem som varit placerade med stöd av barnavårdslagen (1924:361, 1960:97), socialtjänstlagen (1980:620) eller lagen (1980:621, 1990:52) med särskilda bestäm- melser om vård av unga. Utredaren ska intervjua alla som frivilligt kontaktar utredningen och dokumentera intervjuerna. Intervjuerna ska kompletteras med uppgifter ur arkivmaterial. De intervjuade ska erbjudas psykologiskt stöd i anslutning till intervjuerna. Utre- daren ska sammanställa och dokumentera de erfarenheter som framkommer på ett sådant sätt att de kan bidra till att liknande för- hållanden inom den sociala barnavården kan undvikas . Utredaren ska enligt direktiven lämna en delrapport och slutredovisa uppdraget . I delrapporten som lämnades redovisar utredaren erfarenheterna av det dryga sextiotal intervjuer som genomförts fram . Utredningens målsättning är att alla som vill komma till tals genom en intervju ska få tillfälle till det. Det framgår av rapporten att det inte är möjligt att uppnå det målet inom den tidigare givna tidsramen. En slutlig analys av vad som kommit fram i intervjuerna kan inte göras förrän samtliga intervjuer genomförts. Utredaren begär därför förlängning av utredningstiden. Utredningstiden förlängs och utredaren ska redovisa uppdraget . Om det finns en stödperson med inleder vi med att fråga intervju- personen, om han eller hon vill att stödpersonen ska vara med i rummet, vänta utanför eller möta upp efteråt. Det är också OK att stödpersonen lämnar intervjun och väntar utanför under vissa delar av intervjun. Efter detta ställer vi frågan: Hur känns/är det att vara här, och erbjuder kaffe. Vi berättar därefter om utredningens uppdrag Syftet med intervjun, att uppdraget går ut på att samla kunskap, dokumentera, blottlägga det som länge varit dolt. Ett av syftena med utredningen är att dra slutsatser från intervjupersonernas berättelser på ett sådant sätt så att man kan undvika att upprepa missförhållanden i dagens sociala barnavård. Utredningen har tyst- nadsplikt. Intervjupersonens avidentifierade historia kommer att bli en del av den rapportering som sker till regeringen. Intervju- personerna informeras om att de kommer att erhålla ett exemplar av de betänkanden som färdigställs. Vi går igenom ramarna Vi har avsatt , men det är inte säkert att vi kommer att behöva hela . Vi talar om att vi har en intervjuguide som hjälp för att komma ihåg vad som ska gås igenom så att intervju- erna genomförs på ett likartat sätt. Intervjupersonen får infor- mation om att en i teamet intervjuar och den andre antecknar. Vi informerar om att ett referat kommer att skickas hem till intervjupersonen för godkännande eller kommentar. Vi ber om tillstånd att använda bandspelare och förklarar syftet med att använda en sådan, att den som skriver ska kunna gå tillbaka och kontrollera om det uppstår osäkerhet vid skrivandet. Vi informerar intervjupersonen om att hon/han kan tala fritt! Det är OK om hon eller han vill ändra sig, lägga till och dra ifrån uppgifter, under eller efter intervjun. Det är också OK att inte vilja svara på alla frågor. Det är intervjupersonen som bestämmer. Det finns inga planerade pauser utan intervjupersonen eller intervju- teamet säger till om det finns önskemål om paus. Har intervju- personen några frågor innan intervjun inleds? När bandspelaren sätts på ber vi intervjupersonen att uppge sitt namn och personnummer. Om det finns en stödperson med i rummet tillfrågas denne om namn och vilken relation som intervjupersonen och stödpersonen har till varandra? Sedan följer tre inledande frågor. Hur har intervjupersonen fått information om utredningen? Har intervjupersonen tagit ut sitt arkivmaterial? Om intervjupersonen gjort detta kommer vi överens om vi får ta emot det för kopiering eller själv rekvirera det. Vi frågar intervjupersonen om det finns önskemål om att få utredningens hjälp att eftersöka (ytterligare) arkivmaterial. Finns sådant önske- mål informerar vi om att en fullmakt för detta undertecknas innan vi skiljs åt. Tillhör intervjupersonen någon av de svenska minoriteterna; resande, tornedalingar, sverigefinnar, samer eller judar? Har för- äldrarna något annat ursprung utanför ? Kan du berätta lite om hur du lever ? Var bor du? Vem som bor i ditt hus? Har du några barn? Vad har du för utbildning? Vad har du jobbat med? Vad är du sysselsatt med ? På en skala ett till fem, hur mycket skulle du uppskatta att du arbetat/varit syssel- satt under ditt vuxna liv? Här gör vi en barndomslinje tillsammans med intervjupersonen på en whiteboard eller på blädderblock. Vi gör en historisk genom- gång från födseln och det första omhändertagandet till den sista placeringen inom den sociala barnavården (alt myndighetsålder). Vi börjar med att ställa frågor om ursprungsfamiljen: är du född? Hur såg din familj ut?