sou · GYB333 · 2010-05-06 00:00:00 — Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan från Delegationen för jämställdhet i skolan SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice DEJA – Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08) har bland annat till uppgift att lyfta fram kunskap om jämställdhet och genus i skolan. Hur representeras kvinnor och män i våra läromedel i samhällskunskap? Den frågan har , professor emeritus i historia, behandlat efter uppdrag från delegationen. I rapporten framhålls att det är en självklar utgångspunkt för att jämställdhetsaspekter ska tillgodoses i läromedel att flickor/kvinnor och pojkar/män förutsätts ha samma värde, och får motsvarande uppmärksamhet. Vidare framhålls att begreppet jämställdhet bör presenteras och diskuteras och att delar av böckernas innehåll bör problematiseras utifrån jämställdhetsaspekter. I rapporten påvisas att samtliga av de granskade läromedlen uppvisar brister i ovan nämnda avseenden. Problematiseringar av köns- och jämställdhetsaspekter finns, men är få. Denna rapport är nummer två i en serie av forskarrapporter från DEJA. Den första rapporten – av samma författare – behandlade genus och jämställdhet i läromedel i historia. De rapporter som följer kommer att behandla andra aspekter av genus och jämställdhet i skolan. Rapporterna kommer alla att publiceras , och föregår Delegationens slutbetänkande, som överlämnas till regeringen . Syftet med rapporterna är att bidra till ny kunskap samt sammanställa och sprida kunskap och därigenom stimulera diskussionen om jämställdhet och genus i skolan. Författarna står själva för innehållet i rapporterna. Ytterligare information om vår delegation finns på webbplatsen . DEJA – Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08) I DEJA:s rapportserie har tidigare publicerats: IKvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia (SOU 2010:10) Frågeställningar och uppläggning .......................................... Samhällskunskap, lärobok ................... Bilder: 146 pojkar/män och 92 flickor/kvinnor .............................. God grundtanke genomsyrar boken ................................................ Avsnitt om jämställdhet och kvinnor .............................................. Kortare avsnitt om kvinnor eller jämställdhet................................. Närläsning av övrig text.................................................................... Namngivna och/eller på bild: 50 män och 26 kvinnor.................... Få arbetsuppgifter med jämställdhetsperspektiv............................. Lärarhandledning till SO Direkt. Kvinnors historiska roll förbigås...................................................... Nutidens och världen........................................................... Övervikt för pojknamn ..................................................................... Jämförelse lärobok och lärarhandledning ........................................ Avsnitt med jämställdhetsaspekter................................................... Närläsning av övrig text .................................................................... Namngivna kvinnor och män ........................................................... Avsnitt med jämställdhetsaspekter................................................... Närläsning av övrig text .................................................................... Namngivna män och kvinnor ........................................................... Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap ........ Lärarhandledning till SO Direkt. Delegationen för jämställdhet i skolan (DEJA) gav mig uppdraget att granska läromedel i historia och samhällskunskap med fokus på jämställdhet. Denna rapport behandlar läromedel i samhällskunskap.1 Relevanta för uppdraget är delar av kommittédirektiven för DEJA. Där påpekas bland annat att jämställdhetsuppdraget formuleras i läroplanerna. Vidare betonas att kursplanerna i egenskap av bindande föreskrifter ska läsas mot bakgrund av läroplanerna, och att de ska kopplas till verksamheternas värdegrundsuppdrag. Där lyfts jämställdhet fram som ett grundläggande värde.2 Några punkter ur direktivens avslutande redovisning av delegationens uppdrag bör också vara värda att nämna i detta sammanhang. Punkt 4 handlar om att sammanställa kunskaper över områden av betydelse för utbildningen i skolan, där ny kunskap behövs, och punkt 6 att sammanställa och utvärdera metoder för att bryta traditionella könsmönster och könsroller.3 En grundläggande utgångspunkt är därmed läroplanens formulering om jämställdhet. Det heter där: Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla.4 Relevanta är också de allmänna demokratiska målen i läroplanen. I inledningen till kursplanen för samhällskunskap i (årskurs 1–9) framhålls under rubriken syfte och roll i utbild- 1Ulla-Britt har granskat manuskriptet. För synpunkter och diskussioner tackar jag också , , , och , . Delegation för jämställdhet i skolan. Dir 2008:75, s. 3. 3Ibid, s. 8. 4Läroplan för de frivilliga skolformerna Lpf 94. Ändring införd t.o.m. SKOLFS 2006:24. Förordning (SKOLFS 1994:1) om läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet . (Senaste ändring SKOLFS 2006:23.) ningen att utbildningen i samhällskunskap ska förmedla demokratiska värden och stimulera till delaktighet i demokratiska processer.5 Vidare heter det: Ämnet samhällskunskap bidrar till förmågan att förstå och leva sig in i andras villkor och värderingar och därmed också till att kunna ta avstånd från och aktivt motverka olika former av förtryck och rasism. Utbildningen skall öppna för skilda uppfattningar och uppmuntra att de förs fram samt främja aktningen för varje människas egenvärde oavsett kön, klass och etnisk bakgrund. Pojkars och flickors, kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter skall aktivt och medvetet tydliggöras.6 I inledningen till samtliga kursplaner för samhällskunskap i gymnasieskolan formuleras som mål att eleven omfattar och praktiserar demokratins värdegrund och förstår hur olika perspektiv och ideologier ger olika sätt att uppfatta samhället.7 Kursplanen för samhällskunskap A i gymnasiet anger att ämnet syftar till att med demokratin som värdegrund bredda och fördjupa elevernas kunskaper om nutida samhällsförhållanden och samhällsfrågor.8 En bakgrund finns också i : I enlighet med skolans värdegrund?9 Där granskar pedagogerna läroböckers värdegrunder ur ett könsperspektiv. De pekar på brister i detta avseende i läromedel i samhällskunskap för och gymnasiet. Kön och jämställdhet finns visserligen med här och var i böckerna. Men en genomgående tendens är överrepresentation av pojkar, framför allt märkbar i exempel, i framställningen av internationella förhållanden och i bilderna. Vidare saknas upplysningar om ideologier utvecklade av kvinnor. Kommentarer om makt, kön och jämställdhet är ytterligt sparsamma. De särskilda avsnitt där kön och jämställdhet behandlas ligger som isolerade öar utan koppling till de övriga avsnitten.10 5Kursplan för Samhällskunskap. Inrättad 2000-07 SKOLFS: 2000:135. 8Kursplan för SH1201-Samhällskunskap A. Inrättad 2000-07 SKOLFS: 2000:7. Rapport 285, I enlighet med skolans värdegrund? En granskning av hur etnisk tillhörighet, funktionshinder, kön, religion och sexuell läggning framställs i ett urval av läroböcker. Sidorna 28–41 innehåller ett sammandrag av Berges och rapport. Den finns i sin helhet på : En granskning av hur kön framställs i ett urval av läroböcker. Underlagsrapport till : I enlighet med skolans värdegrund? av docent och adjunkt , . 10Skolverket, Rapport 285, s. 30. På frågan Vad är samhällskunskap? ger en lärobok för senare klasser följande svar: Samhällskunskap ger dig kunskaper om det nutida samhället. Du läser om ekonomi, politik och socialt liv. Du får också veta hur du kan vara med och påverka samhällsutvecklingen.1 I samma lärobok ställs också frågan Varför ska man läsa samhällskunskap? Svaret utvecklas under tre rubriker: För att du lever i en demokrati, För att du ska klara dig bättre i samhället och För att du ska kunna vara med och påverka samhällsutvecklingen.2 Praktiskt behandlas detta genom att läromedlen ger samhällsnyttig information av olika slag. Det innebär att material tas från en rad olika områden och discipliner: geografi, historia, juridik, medie- och kommunikationsvetenskap, nationalekonomi, religionsvetenskap, socialantropologi, sociologi och statsvetenskap. Eftersom läroböckerna saknar en egentlig utgångspunkt och kärna tenderar de att bli konglomerat av olika infallsvinklar och områden. Läromedlen i samhällskunskap har dessutom i allmänhet flera författare som företräder olika expertis. Trots gemensam layout och uppläggning är kapitlen i böckerna ofta fristående från varandra, saknar korsreferenser och följer ingen enhetlig linje. En företeelse eller synvinkel som spelar en viktig roll i ett kapitel kan vara helt frånvarande i nästa. Det är därmed svårt att göra helhetsanalyser och ge omdömen som gäller läromedel i samhällskunskap i sin helhet. Fyra läromedel och en lärarhandledning ingår i min granskning. En av böckerna är avsedd i skolan. Den heter helt enkelt Samhällskunskap och är författad av med teckningar av 1Bjessmo, , , , , , , , , SO Direkt. 2 uppl, 2 tryckn, Utbildning, 2007, s. 2. 12–13. 3Natur och Kultur, 2008. Vidare ingår en lärobok för senare klasser: SO Direkt. Ämnesboken.4 Den är en sammanslagning av tre läroböcker, avsedda för klasserna 6–7, 8 och 9. Därmed är den också mer omfångsrik än övriga läroböcker jag granskat. En lärarhandledning till den del i SO Direkt som riktar sig till klasserna 6–7 ingår också i granskningen.5 Två av de granskade böckerna är avsedda för gymnasiet: Exposé Samhällskunskap A och Mittpunkt Samhällskunskap A.6 Jämställdhet mellan könen i läromedel i samhällskunskap är alltså den grundläggande utgångspunkten för min granskning. På ett elementärt plan gäller frågorna det utrymme och den vikt som ges åt kvinnor och män och deras förhållanden i läroböckerna. Jag undersöker också i vilken utsträckning böckerna kan sägas ha ett könsneutralt perspektiv, det vill säga handla om människor, både kvinnor och män. Nästa steg i analysen är att granska just jämställdheten. Hur definieras jämställdhet mellan könen? Hur behandlas och framställs kvinnor respektive män i förhållande till varandra? Kan man urskilja kvinnliga och manliga perspektiv? Är både kvinnor och män subjekt, huvudpersoner i framställningen, eller finns det skillnader? Slutligen tas frågan upp om böckerna också innehåller analyser av homosexuella, deras ställning och rättigheter i samhället. I min analys av respektive bok gör jag först en genomgång av de avsnitt som särskilt behandlar köns- och jämställdhetsperspektiv. Därefter behandlar jag övriga delar av böckerna. Jag går också igenom illustrativt material: bilder, teckningar och grafiska framställningar. I slutet av denna rapport finns en sammanfattning av granskningen och de slutsatser den gett upphov till. 4Bjessmo, , , , , , , , , SO Direkt. 2 uppl, 2 tryckn, Utbildning, 2007. 5Behrnetz, , , , , , SO Direkt. Utbildning, 2003. 6Andersson, , , , , , , , , , , , , , , , , , , , , . Exposé Samhällskunskap A. Liber, 2009; Nilzon, , , , , Mittpunkt Samhällskunskap A. , . I granskning av hur skolans värdegrund återspeglas i olika läromedel ingår SO Direkt. , del 1, samt lärarhandledningen till denna. i min granskning är andra än de som ingår i granskning, som inte heller tar upp någon lärobok för första klasser. Samhällskunskap är namnet på en lärobok avsedd för de första skolåren.1 Boken, eller snarare häftet, har 48 sidor. Den är rikt illustrerad, framför allt med teckningar som ska belysa innehållet. I inledningen introduceras pojken och flickan , som följer med genom boken. har ett handikapp, en arm med protes. har invandrarbakgrund, från (s. 4–5). Begreppet samhälle definieras inte men belyses med att Alla människor lever i samhällen (s. 4). I olika avsnitt berättas om boende, familjen och hur familjen har förändrats genom historien, kommuner, beskattning, från norr till söder, arbetsplatser, skola, mobbning, sjukvård, trafik och demokrati – både dess uppkomst i antikens och i dagens . Sist finns ett uppslag om barns rättigheter. Textavsnitten är korta och avsedda att vara enkla. Illustrationer i flerfärg får stort utrymme. Det finns också foton. Till varje avsnitt hör en särskild fråga, markerad med ett stort rött frågetecken, till exempel Får man protestera mot sin egen kommun? (s. 13) och Vad gör ni för att slippa mobbning på er skola? (s. 39). Jämställdhet tas inte explicit upp någonstans i boken. Däremot finns en tydlig strävan att ge utrymme åt både flickor och pojkar, inte minst i de tecknade illustrationerna. Etnicitet är uppmärksammad på ett liknande sätt. och är huvudpersoner i texten. I övrigt nämns bara namn i familjeavsnittet, där olika familjer illustreras genom att familjemedlemmarna får namn och preciseringar, till exempel Mamma , Pappa , Styvpappa , dotter osv. 18–19). Inga namn på verkliga personer finns i bokens texter. 1 Willebrand, , Samhällskunskap. I avsnittet om demokrati i frågas dock efter namnet på en verklig person: Vet du vad statsminister heter? (s. 43). Bilder: 146 pojkar/män och 92 flickor/kvinnor På nästan alla bilder, såväl teckningar som foton, finns det människor. En översiktlig beräkning av antalet flickor/kvinnor respektive pojkar/män ger till resultat 146 pojkar/män och 92 flickor/kvinnor.2 Övervikten för pojkar/män är större i fotona än i de tecknade illustrationerna, med undantag för avsnittet om demokrati. Det har underrubriken att bestämma (s. 40–41) och illustreras med fem tecknade bilder med motiv från det antika . Demokratin, heter det, uppstod när kluriga män satte sig ned och grubblade över problemet att det är omöjligt att få alla att tycka lika. Resultatet blev demokratin i . På två av bilderna finns kvinnor med. På den ena står en kvinna i utkanten, pekar finger och säger – hon uttrycker väl därmed sin irritation över männen på bilden och deras bråk med varandra. På en annan bild illustreras den röra som uppstår när ingen bestämmer och alla får göra som de vill. Här finns en kvinna i bakgrunden, och två kvinnor i förgrunden som verkar lika oense som männen på bilden. På de följande bilderna är det kluriga män som överlägger och som också agerar i den fungerande demokratin. På nästa uppslag handlar det om demokratin i (s. 42). Texten svarar på frågorna: Hur bestämmer man åt många? och Vad gör en politiker? I en ruta redovisas Regler för demokrati. De olika partiernas namn presenteras med symboler. Uppslaget illustreras också med en bild på och en interiörbild där ledamöter skymtar i bänkarna (s. 43). Presentationen är väl och tydligt genomförd, såväl i text som i illustrationer. I avsnittet om demokratin i framgår tydligt att det bara är männen som deltar. Men i avsnittet om nämns ingenting om kvinnor, och det finns inte heller någon bild där en kvinna agerar politiskt. Man kan därmed lätt få intrycket att demokrati är något som bara berör män och att politik sköts av män. Ingenstans nämns heller något om kvinnors sena rösträtt och 2 Alla bilder har inte tagits med i beräkningarna, detta på grund av att några är svåröverskådliga. Det är i några fall också svårt att se om bilden föreställer en flicka/kvinna eller pojke/man. De siffror jag presenterar kan därför vara litet osäkra, men utfallet blir ändå tydligt. De bilder jag räknat utifrån finns på omslaget, innehållsförteckningen (s. 6) och på sidorna 4, 5, 8–10, 14–23, 25, 28, 30–41 och 44–47. inträde i det politiska livet. En presentation av till exempel de engelska suffragetterna eller den svenska kvinnliga rösträttsrörelsen kunde ha varit på sin plats. Också i andra sammanhang slår könsstereotyper igenom. Barnarbete illustreras med ett foto på tretton pojkar som arbetar på en såg (s. 20). Flickors/kvinnors arbete och liv i jordbruk och annan verksamhet finns inte med. Fotona domineras som nämnts av män och där finns manlig bonde (s. 21), rörmokare (s. 8), sopåkare (s. 8), en pojke som spelar fotboll och en pojke som spelar bastuba (s. 46). Teckningarna uppvisar inte samma könsstereotyper. Å ena sidan visas traditionella könsroller, till exempel en pojke som sågar (s. 35). Å andra sidan berättas om den fiktiva att hon spelar både trumpet och basket, sysselsättningar som möjligen fortfarande förknippas främst med män (s. 5). Det finns också en teckning av sjukvårdspersonal: en manlig läkare, kvinnlig sjuksköterska, manlig vaktmästare, men manlig – invandrad? – undersköterska (s. 15). Lärare är i boken både kvinnor och män, och det finns också ett gammalt skolfoto där man skymtar en myndig lärarinna i bakgrunden. God grundtanke genomsyrar boken Ambitionen i Samhällskunskap är uppenbarligen att ge lika utrymme åt flickor/kvinnor och pojkar/män, och den grundtanken genomsyrar boken. Men det finns alltså brister. Särskilt viktigt är att man borde peka på kvinnors delaktighet i demokratin och berätta hur kvinnor medverkade till att demokratin genomfördes. Och även om olika familjeformer och förhållanden presenteras på ett bra sätt, kunde kanske rättigheten till föräldraledighet för båda föräldrarna ha funnits med och att de har samma möjlighet att delta i vård om och ansvar för barnen. Läromedlet SO Direkt. är avsett för årskurser 6 till och med 9.1 Boken har fem författare. Såväl författare som illustratörer är män. Författarna presenteras inte, och det framgår inte heller vem som har skrivit vad. Läroboken är en samlingsvolym av tidigare tre enskilda upplagor för årskurserna 6–7, 8 och 9. Boken är därmed den mest omfångsrika i granskningen med sina 457 sidor. Uppläggningen är ambitiös och varierad med dels huvudtext, dels flera olika typer av rutor med specialinformation. Boken ger också ett stort antal enskilda exempel med både verkliga och fiktiva företeelser och personer. Varje huvudkapitel har ett flertal arbetsuppgifter och avslutas med en sammanfattning kallad Direkt, som ska lyfta fram de centrala delarna av innehållet. Boken är rikt illustrerad med kartor, grafik, foton och teckningar. är sammansatt av flera delar. Avsikten är att behandla fem övergripande kunskapsområden: politik, ekonomi, kommunikation, miljö och socialt liv. Genomgående pedagogisk metod är att utgå från det lilla och bekanta i ungdomars närmiljö. Därefter vidgas perspektivet till att omfatta och sedan världen (VII). Den konsekventa strukturen till trots är det – förmodligen på grund av ämnets disparata karaktär – svårt att se boken som en helhet. Det gör det i sin tur svårt att åstadkomma en helhetsbedömning av boken ur jämställdhetssynpunkt. Boken inleds med ett grundläggande avsnitt som ska svara på frågan Vad är samhällskunskap?, en fråga som belyses ur flera perspektiv. Detta sker bland annat med utgångspunkt i den aktuella kursplanen, som innehåller kunskapsmål om demokrati och demo- 1 Bjessmo, , , , , , , , , SO Direkt. 2 uppl, 2 tryckn, Utbildning, 2007. kratiska värderingar och också om människors villkor och hur dessa skiftar utifrån kön och social och kulturell bakgrund (s. 16–17). Bokens 17 huvudkapitel har rubrikerna: Att delta i samhället Att umgås med medier Vad är politik? Några rubriker i bokens innehållsförteckning handlar om jämställdhet och kvinnor. I slutet av boken finns ett kombinerat sak- och personregister. Bland personnamnen i registret finns inga kvinnor. Men en kontroll visar att boken ändå innehåller ett stort antal personnamn på både kvinnor och män, som av någon anledning inte redovisas i registret. Avsnitt om jämställdhet och kvinnor Inledningsvis tar jag upp de avsnitt om jämställdhet och om flickor/ kvinnor som finns med i bokens innehållsförteckning, och där området alltså ägnas speciellt intresse. Det första jämställdhetsavsnittet i innehållsförteckningen finns i kapitlet Lag och rätt. Ett uppslag där ägnas åt Våld mot kvinnor (s. 74–75). Texten ger först fakta om mäns misshandel av kvinnor, både dess omfattning och karaktär, bland annat att misshandeln ofta sker i hemmet och i parrelationer. Därefter handlar det om vad utsatta kvinnor kan göra, om kvinnohus och kvinnojourer. En grafisk översikt visar var våld mot kvinnor äger rum. Texten tar också upp att det i många fall rör sig om unga kvinnor. Sju arbetsuppgifter ställer både fakta- och diskussionsfrågor, till exempel Vad tror du är orsaken till att män oftare än kvinnor låter ilska komma ut genom slag och slagsmål? Nästa sida innehåller en intervju med en kvinna som arbetar på Alla kvinnors hus i . Där ställs frågor dels om vilka män som slår kvinnor, dels om det stöd utsatta kvinnor kan få. Sidan illustreras med en bild på porten till Alla kvinnors hus. Avsnittet kombinerar på ett bra sätt kvalitativ och kvantitativ information. Arbetsuppgifterna ger konkreta exempel och ställer väl formulerade frågor. Man kan dock sakna ett omnämnande av det speciella våld och tvång som flickor och kvinnor från så kallade hederskulturer riskerar att utsättas för. Detta problem tas inte heller upp i de avsnitt i boken som handlar om invandring. Den ovan citerade frågan om orsaken till att män oftare låter sin ilska ta form av våld än kvinnor kunde också ha ställts i andra delar av kapitlet. Utan att det kommenteras eller diskuteras gäller exemplen på brottslingar till övervägande del män, ett förhållande som ju stämmer med verkligheten. Men denna omständighet diskuteras alltså inte i kapitlet. Inte heller diskuteras flickors/kvinnors brottslighet och varför den är så mycket lägre än pojkars/mäns. När stora samhälleliga skillnader finns mellan könen borde de tas upp och problematiseras. Män och kvinnor lyder en underrubrik i kapitlet Vårt sociala liv (s. 159–160). Där ges information om jämställdheten i , både om jämställdhetens principer och de svårigheter den möter i praktiken – kvinnor har sämre lön än män, det finns få kvinnliga chefer i toppositioner, kvinnor tar större ansvar för hemmet än män och är hemma mer när barnen är små. Föräldraförsäkringen nämns dock inte, vare sig här eller någon annanstans, och därmed inte heller att den till skillnad från andra socialförsäkringar delvis kan överlåtas mellan föräldrarna. En jämförelse görs också med förhållanden internationellt, där det bland annat konstateras att , och är mer jämställda än andra länder. Så långt har vi hunnit är rubriken i en ruta som ger viktiga årtal om kvinnors ökade rättigheter i till nutid (s. 159). Också här saknas information om föräldraförsäkringen . I kapitlet Arbetslivet finns ett avsnitt med , som tar upp både skillnader mellan kvinnor och män och förhållanden för invandrare (s. 183–185). Med statistik och exempel visas könssegregationen på arbetsmarknaden, löneskillnader mellan kvinnor och män redovisas liksom skillnader i heltids-, deltids- och oavlönat arbete. Viktiga jämställdhetsreformer är rubriken på en ruta som ger årtal för kvinnors rätt till utbildning, tillträde till yrken, förbud mot avskedande vid graviditet, förlossning eller giftermål och införandet av jämställdhetslagen (s. 183). Under en rubrik om diskriminering nämns JämO, DO och Homo – boken är publicerad innan vi fick en gemensam diskrimineringsombudsman (s. 185). I arbetsuppgifterna finns tre frågor om kvinnor och män på arbetsmarknaden, bland annat frågan: Varför tjänar män i genomsnitt mer än kvinnor? Vad kan man göra åt det?