sou · GYB388 · 2010-11-30 00:00:00 — Arai m.fl. (1999) använder sig av ett datamaterial, som tagits fram inom ramen för ett nordiskt projekt om arbetslöshetsersättning och sök- beteende, för att studera bland annat sökaktiviteten i gruppen utri- kes födda.19 I en av frågorna fick respondenterna ta ställning till ett antal påståenden om förvärvsarbete och arbetslöshet. Resultaten visar att de utrikes födda som ingick i studien ansåg det mycket viktigt att ha ett arbete, att arbetet för många betyder mest i livet och att anhöriga och vänner utsätter dem för ett socialt tryck att skaffa sig ett arbete. De utrikes födda upplevde även i betydligt högre grad än de inrikes födda att tiden i arbetslöshet medfört dålig hälsa, minskad köpkraft samt värderade friheten att slippa arbeta lägre. I studien dras slutsatsen att skillnader i motivation för arbete, eller större acceptans för arbetslöshet, inte är en trovärdig förklar- ing för den högre arbetslösheten bland utrikes födda. En faktor som manar till försiktighet när man tolkar resultaten är dock att studien bygger på ett ganska begränsat urval, och att majoriteten av dem som tillfrågades hade lyckats finna ett arbete vid intervjutill- fället. En andra fråga är om sökaktiviteten skiljer sig åt mellan utrikes och inrikes födda antingen vad gäller hur intensivt man söker eller vilka sökkanaler man använder sig av och/eller har tillgång till. Givet detta kan man dra slutsatser om vilka sökkanaler som är effektivast för de utrikes födda, och som gruppen därför bör upp- muntras att använda sig av. Det är här viktigt att skilja mellan for- mella och informella sökkanaler. Från utländska studier vet vi att informella kanaler kan missgynna personer från minoritetsgrupper (se exempelvis Battu m.fl. (2004) och Frijters m.fl. (2005)). Vi vet att många jobb även i tillsätts via informella sökkanaler och det är därför viktigt att undersöka om detta missgynnar utrikes födda personer.20 Empiriska studier visar vanligen att utrikes födda har en minst lika hög sökintensitet som inrikes födda, men att man 19Data samlades in genom telefonintervjuer med arbetssökande . Sammanlagt intervjuades 723 personer som inte lyckats lämna arbetslösheten och 1 333 personer som lämnat arbetslösheten, antingen genom att de fått ett jobb eller genom att de lämnat arbetskraften. Studien fokuserar på den sistnämnda gruppen. 20Se exempelvis (2001) samt Harkman och (2003). Bilaga 4 till LU2011 Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda delvis använder sig av andra sökkanaler. Exempelvis visar Arai m.fl. (1999) att utrikes födda är mer benägna att svara på annonser, har mer kontakt med arbetsförmedlingen och tar mer direktkontakter med arbetsgivare, medan inrikes födda oftare kontaktas direkt av en arbetsgivare.21 Andra studier indikerar att utrikes födda från lyckas bättre om de använder formella än informella sökmetoder (se (2005b)). Sammantaget visar forskningen att man inte kan hävda att utri- kes födda generellt sett värderar betydelsen av förvärvsarbete lägre, eller söker arbete mindre intensivt, än inrikes födda. De empiriska studier som gjorts pekar i riktning mot att skillnader i sökintensitet inte kan förklara skillnaderna i sysselsättningsutfall. Det finns dock fortfarande ganska få studier av detta och det kan därför inte ute- slutas att det finns grupper bland de utrikes födda som gett upp i sitt arbetssökande, vilket bör beaktas när arbetsmarknadspolitiska åtgärder utformas (se avsnitt 5.5). Eftersom många jobb tillsätts genom informella sökkanaler är det av intresse att undersöka om tillgången till, och sammansättningen av, nätverk skiljer sig åt mellan inrikes och utrikes födda personer. En person som har tillgång till bra informella nätverk kan dra nytta av detta i sitt jobbsökande på många olika sätt, exempelvis genom att få kännedom om fler lediga jobb eller få tillgång till värdefulla rekommendationer. Det är dock svårt att empiriskt studera bety- delsen av nätverk eftersom detta i stor utsträckning beror av vilka personer en individ känner och umgås med. Den internationella litteraturen visar dock att sociala nätverk har en mycket stor bety- delse på arbetsmarknaden (se exempelvis Ioannides och Loury (2004) för en översikt). De svenska studier som finns indikerar att inrikes födda som fått sina jobb genom informella kontakter har en högre lön än de som fått sina jobb via formella kontakter, medan det omvända gäller för utrikes födda (se Behtoui (2008) och 21 Liknande resultat visas i Behtoui (2008) som också delar upp de utrikes födda i dem som kommer från ett västland respektive ett icke-västland, och finner att de skillnader som visades ovan främst gäller för dem som kommer från ett icke-västland. Olli-Segendorf (2005a) visar att de som är födda utanför söker jobb mer intensivt än inrikes födda samt att utrikes födda som inte söker jobb mer intensivt än inrikes födda löper en stor risk att inte finna ett jobb. Sökbeteendets betydelse analyseras även i och (2006) samt Ackum Agell (1995). Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda Bilaga 4 till LU2011 (2005b)). Förklaringen till detta är troligen skillnader i samman- sättningen av de nätverk där de informella rekryteringarna sker. Denna slutsats stöds av Behtoui (2007) som undersökt tillgången till och kvaliteten på olika personers nätverk.22 Studien visar att de nätverk som omger inrikes födda i betydlig högre utsträckning omfattar personer med kvalificerade yrken än vad som gäller för personer födda i icke-västliga länder. Slutsatsen i studien är att det är de utrikes föddas brist på kontakter med personer med god ställning på arbetsmarknaden som förklarar att de får lägre lön när de får arbete genom informella kontakter. Flera andra studier visar också betydelsen av nätverk. Bevelander och (2006) visar att sannolikheten för flyktingar att ha ett jobb är högre i de kommuner som har en hög andel utrikes födda. Detta kan tolkas antingen som att nyanlända flyk- tingar i dessa orter ges bättre tillgång till de informella nätverken eller att företag som tidigare anställt utrikes födda personer är mer benägna än andra företag att anställa även nyanlända. m.fl. (2009) (se även Hensvik m.fl. (2009)) visar att chefer ofta anställer personer med en etnisk bakgrund som liknar den egna23, och och (2010) visar att många arbetsplatser är starkt segregerade (se även och (2006)). En relaterad fråga är om det faktum att många utrikes födda bor i områden med en hög koncentration av arbetslösa och socialbidragstagare, och därmed sannolikt har dålig tillgång till bra nätverk, påverkar deras sysselsättningsutfall. Effekten av att bo i så kallade etniska enklaver är dock omtvistad (se avsnitt 5.1).24 Sammantaget visar forskningen att nätverk är viktiga och att utrikes födda troligen har sämre tillgång till de informella nätverk genom vilka många jobb tillsätts. Detta minskar sannolikt deras möjligheter att hitta kvalificerade jobb. Av detta följer att det är viktigt att såväl introduktionsverksamheten för nyanlända som arbetsmarknadspolitiska åtgärder riktade till utrikes födda har stora inslag av direkta kontakter med arbetsmarknaden (se avsnitt 5.2 och 5.5). 22Dataunderlaget till studien bygger på en enkätundersökning riktad till alla som fått jobb i kommun och stannat i detta jobb . 23Se även och (2009). 24Se (1998, 2001), (2003a, 2004a) samt m.fl. (2003). Bilaga 4 till LU2011 Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda För att arbetssökande ska kunna hitta ett arbete krävs att de upp- fattas som anställningsbara, vilket innebär att arbetsgivarna måste anse att de är tillräckligt produktiva för att motivera en anställning vid rådande lönekostnader. Detta är en faktor där det kan finnas anledning att tro att förutsättningarna har förändrats över tiden. Under har de flesta industriländerna genom- gått en omfattande strukturomvandling (se exempelvis Braunerhjelm m.fl. (2009) och (2000) för översikter). Globaliseringen, teknologiska framsteg och förändringar i arbetsorganisationen har medfört stora förändringar. Generellt har industrisektorn minskat något i betydelse, medan servicesektorn har expanderat. Lågkvali- ficerade jobb har försvunnit och ersatts av högkvalificerade jobb inom kunskapsintensiva delar av ekonomin. En viktig fråga är om dessa förändringar har påverkat utrikes födda annorlunda än inrikes födda. Detta kan exempelvis vara fallet om utrikes födda tidigare varit överrepresenterade i de sektorer av ekonomin som har minskat i betydelse, eller om förändringarna lett till att kraven för anställ- ningsbarhet ökat på ett sådant sätt att utrikes födda drabbats hårdare än andra grupper. Industrisektorns andel av den totala sysselsättningen har mins- kat något under och många industrijobb kräver numera betydande yrkeskompetens. Detta har givetvis påverkat både inrikes och utrikes födda, men då andelen av de utri- kes födda som är anställda i industrin länge varit betydligt högre än motsvarande andel för de inrikes födda kan nedgången ha drabbat denna grupp extra hårt. (2006a) visar att andelen utrikes födda sysselsatta i industrin minskat kraftigt . En tolkning av detta är att de lågkvalificerade industri- jobb som tidigare i stor utsträckning utfördes av arbetskrafts- invandrare slogs ut . En annan studie som visar industrisektorns betydelse är och (2000), vilka analyserar regionala skillnader i sysselsättningsgraden för de bos- nier som kom till . De visar sig att syssel- sättningsgraden för denna grupp varierar kraftigt mellan olika kommuner. Sysselsättningen är speciellt hög i småföretagar- distriktet i nordvästra (, , och ), vilket kan tolkas som att industrisektorns storlek spelar roll för sysselsättningsutfallet.25 25 Se även Bevelander och (2004, 2006, 2007) samt (2002d, 2003c). Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda Bilaga 4 till LU2011 Några studier försöker mer explicit undersöka strukturomvand- lingens betydelse för utrikes föddas arbetsmarknadssituation. Ett exempel är Bevelander (2000) som argumenterar för att struktur- omvandlingen spelat en stor roll för att förklara den över tiden för- sämrade sysselsättningssituationen för utrikes födda. Han argu- menterar för att strukturomvandlingen har medfört en ökad efter- frågan på personer med både en hög formell utbildning, och en hög grad av informell kompetens i termer av exempelvis kulturspecifik kunskap, språkkunskaper och förmågan att arbeta i arbetslag. Detta, hävdar han, missgynnar personer som kommer från länder som avviker mycket från kulturellt och språkligt. Broomé m.fl. (1996), vilka baserar sin studie på intervjuer, identifierar ett antal förändringstendenser som de menar bidragit till att förvärra utrikes föddas situation. Dessa förändringar medför, enligt förfat- tarna, att kraven på de anställda i termer av formell utbildning och kommunikativ förmåga ökat kraftigt, något som speciellt drabbar personer utan goda kunskaper i det svenska språket och med begränsade kunskaper om hur det svenska samhället fungerar (så kallad kulturspecifik kompetens).26 Det är dock mycket svårt att empiriskt testa vilken betydelse sådana förändringar har haft för sysselsättningssituationen, och teorierna med kulturellt avstånd som förklaringsvariabel har starkt ifrågasatts (se (2003a)). Frågan om vilka krav på arbetssökande som är motiverade att ställa utifrån arbetsuppgifternas karaktär, och hur olika kvalifika- tioner ska värderas, är ofta inte lätt att svara på.27 Man kan, till exempel, fråga sig om det är strukturomvandlingen som medfört ökade krav och/eller om kraven varierar med konjunkturläget. Det finns en del evidens för att företagens krav, på till exempel språk- kunskaper, tenderar att öka när arbetslösheten är hög och det där- med är lätt att rekrytera. Det kan även vara så att omotiverade krav ibland används för att dölja diskriminering. En relaterad fråga är vilken betydelse reglerna om minimilöner i kollektivavtalen och lagstiftningen om anställningsskydd spelar för de utrikes föddas möjligheter på arbetsmarknaden.28 Personer som har en låg produktivitet kan missgynnas av höga minimilöner efter- som det leder till att utbudet av lågkvalificerade jobb minskar. 26Liknande slutsatser dras i (1999), Rosholm, Røed och Schøene (2006), Rosholm, och (2006) samt Bevelander och Skyt (2001). 27Se och (1999), (2002), (1999) samt Knocke (2003). 28Se Skedinger (2007, 2008a, 2008b och 2008c) för översikter samt (2006), Integra- tionsverket (2002a) och Calleman (2003) för analyser av effekterna av LAS. Bilaga 4 till LU2011 Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda framgår av diskussionen i avsnitt 3.1 kan man misstänka att en del nyanlända, åtminstone under sin första tid i landet, har en relativt låg produktivitet och därmed kan missgynnas av höga kollektiv- avtalsbaserade minimilöner. Empiriska studier visar att svaga grup- per kan missgynnas av minimilöner, men det saknas ännu studier av effekterna på invandrares sysselsättning. Även regler om anställ- ningsskydd kan missgynna utrikes födda då sådana regler kan göra företagen mindre benägna att anställa personer vars produktivitet man har svårt att värdera, vilket speciellt kan drabba nyanlända. Forskningen visar att ett strikt anställningsskydd inte nödvändigt- vis höjer den genomsnittliga arbetslösheten, men kan missgynna svaga grupper (se Cahuc (2010)). Exempelvis kan reglerna i LAS missgynna utrikes födda, då dessa grupper, bland annat, ofta har kort anställningstid och tillfälliga anställningar, men ger dessa regler ett skydd för dem som har jobb. Sammantaget är det rimligt att tro att den pågående struktur- omvandlingen har medfört att kraven för anställningsbarhet, i ter- mer av formell utbildning och svenskkunskaper, har ökat. Utbudet av lågkvalificerade jobb har minskat och företagen har troligen bli- vit mindre villiga att anställa personer vars kompetens man finner svår att värdera. Det är rimligt att anta att vissa nyanlända, och en del av de tidigare arbetskraftsinvandrarna, kan ha problem med att uppfylla de ökande kraven. har många av de utrikes födda en minst lika hög utbildning som svenskfödda, även om också hög- utbildade utrikes födda kan påverkas om företagen har svårigheter att värdera kompetens förvärvad i utlandet eller om de saknar till- räckliga språkkunskaper. Det är därför osäkert hur viktiga de ökade kraven är för att förstå sysselsättningsutvecklingen. Det är dock viktigt att introduktionsverksamheten för nyanlända, sfi och arbetsmarknadspolitiken utformas så att deltagarna uppfyller de krav på kompetens som ställs på arbetsmarknaden (se avsnitt 5.2, 5.3 och 5.5). Det är även viktigt att beakta konsekvenserna av höga kollektivavtalsbestämda minimilöner för dessa grupper. En möjlig förklaring till utrikes föddas problem på arbetsmarkna- den är etnisk diskriminering. Diskriminering kan vara av flera typer, varav de två viktigaste är preferensdiskriminering (arbets- givare, anställda eller kunder har en negativ inställning till utrikes Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda Bilaga 4 till LU2011 födda personer) eller statistisk diskriminering (osäkerhet om de arbetssökandes egenskaper leder till att arbetsgivare väljer bort sökande från grupper man i genomsnitt tror har ofördelaktiga egenskaper). Det finns ett ganska stort antal studier som försöker påvisa förekomsten av diskriminering genom att i en regressionsanalys undersöka hur stor del av skillnaderna i sysselsättning, eller inkomst, som kan förklaras av observerbara skillnader i produkti- vitetspåverkande egenskaper.29 Den kvarvarande skillnaden kan sedan tolkas som diskriminering, men kan också avspegla icke- observerbara skillnader mellan grupperna. Det som skiljer dessa studier åt är hur detaljerade data man har tillgång till avseende indi- vidernas egenskaper. De allra enklaste studierna tar enbart hänsyn till skillnader i kön, ålder, vistelsetid och utbildning, medan andra mer ambitiösa studier tar hänsyn även till skillnader i exempelvis skolbetyg, kunskaper i svenska med mera. Det man vanligen finner är att betydande skillnader kvarstår efter att man beaktat alla obser- verbara skillnader. En annan metod för att studera förekomsten av diskriminering är att skicka ut enkäter och/eller intervjua individer med frågor runt detta. Man ska dock komma ihåg att vad man mäter här är vad de tillfrågade tror eller tycker snarare än vad som faktiskt har skett. Frågar man en individ om han eller hon utsatts för diskriminering är det upplevd diskriminering man mäter snarare än faktisk diskri- minering. Man kan inte bortse från att människor kan uppleva sig utsatta för diskriminering trots att ingen diskriminering förekom- mer, och omvänt kan man inte heller utesluta att faktisk diskrimi- nering inte upplevs som diskriminering eller inte rapporteras. Det kan heller inte uteslutas att svaren avspeglar hur och av vem frå- gorna ställs. (2000) sammanfattar resultaten av en serie undersökningar om diskriminering som genomförts under 1990- talet på uppdrag av olika myndigheter. Enkätsvaren visar att före- komsten av upplevd diskriminering är omfattande, och att det mesta av denna diskriminering uppges ha skett i arbetslivet. Baserat på sina studier drar slutsatsen att den omfattande upplevda diskrimineringen även måste avspegla en omfattande faktisk diskriminering. Även (2006c) visar i en intervju- 29 Se exempelvis (2004a, 2006a), (2002), le Grand och Szulkin (2002), Bevelander och Skyt (2001), Behtoui (2006) Nekby och Özcan (2006) samt Hammarstedt och Shukur (2007). En liknande ansats har använts för att studera risken att bli arbetslös; se exempelvis Arai och (2004). Bilaga 4 till LU2011 Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda och enkätundersökning att självupplevd diskriminering på olika områden i samhället är omfattande. För att komma runt problemet med icke-observerbara faktorer har ett antal studier använt sig av speciella datamaterial och/eller metoder för att mer direkt försöka under- söka förekomsten av diskriminering. Resultaten i dessa experi- mentliknande studier stödjer vanligen slutsatsen att diskriminering förekommer.30 Det finns även några svenska studier som studerar om personer med utländska namn väljs bort av svenska arbetsgivare.31 Arai och (2009) (se även Arai m.fl. (2006)) studerar hur löneinkomsterna påverkas för de personer som bytt från utlands- till svenskklingande namn. Man finner att inkomstutvecklingen var ungefär densamma för båda grupperna åren innan namnbytet, medan inkomsterna åren efter namnbytet steg något snabbare för dem som bytt namn. Speciellt verkar detta gälla för personer med låga inkomster. Resultaten kan tolkas antingen som att diskrimine- ring baserat på namn förekommer eller som att de som har bytt namn förändrat sitt beteende efter namnbytet, exempelvis som en följd av stärkt självförtroende. och (2007) analyserar ett försök med anonyma jobbansökningar och visar att utrikes födda har en högre sannolikhet att väljas ut för en intervju om ansökningarna är anonyma. Studien visar dock att detta inte påverkar sannolikheten att anställas. Den mest övertygande evidensen för att diskriminering före- kommer kommer dock från studier där man i forskningssyfte skickat ut fiktiva jobbansökningar till rekryterande arbetsgivare. I vissa fall har man även låtit utvalda personer få påhittade meriter och därefter låtit dem genomföra hela eller delar av faktiska rekry- teringsprocesser. Utgångspunkten i dessa studier är att man kon- struerar par av sökande som är identiska i alla avseenden utom vad gäller deras etniska bakgrund. Därefter skickas jobbansökningarna till arbetsgivarna och man observerar sedan vilka av de sökande som kontaktas, kallas till en intervju och/eller erbjuds anställning. Diskriminering mäts vanligen som nettodiskriminering, alltså skillnaden mellan antalet fall där enbart personen som tillhör majo- 30Några av dessa studier använder data från så kallade naturliga experiment; dvs. studerar effekterna av händelser som exempelvis terrorattackerna , se och (2005a, 2005b) Se även (2001, 2002) som använder data för adopterade. 31Andra studier som indikerar att de med utländska namn diskrimineras är Knocke (2003), (2003), och (2007), Knocke och (2000) samt de los och (2002). Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda Bilaga 4 till LU2011 ritetsgruppen väljs minus antalet fall där enbart personen som till- hör minoritetsgruppen väljs dividerat med antalet fall där minst en av de sökande väljs. Det finns numera ganska många utländska studier som med denna metod påvisar etnisk diskriminering.32 Zegers de Beijl (2000) diskuterar resultaten från denna typ av studier i några europeiska länder. Studierna visar att diskriminering förekommer i alla tre faserna av en rekrytering – ansökan, intervju och beslut – i samtliga undersökta länder. Det visar sig dock vara vanligast att sökande med utländsk bakgrund sorteras bort i det första steget av rekryte- ringsprocessen. Omfattningen av nettodiskrimineringen uppgår till mellan , vilket får ses som en betydande omfatt- ning. Det visar sig vara främst inom servicesektorn, och då fram- förallt för jobb med direktkontakt med kunder och klienter, som sökande med utländsk bakgrund väljs bort. Detta kan tolkas som att arbetsgivare väljer bort sökande från etniska minoriteter för att de tror att deras kunder kan ha en negativ inställning till personal som tillhör dessa grupper. Det finns även ett antal svenska studier av denna typ. Ett bra exempel är och (2007a, 2007b) som skickade ut fiktiva ansökningar till företag som annonse- rade på Arbetsförmedlingens hemsida.33 Jobben gällde 13 yrkes- kategorier i och arbetsmarknadsregioner. För varje utannonserat jobb skickades två ansökningar som signale- rade likartade kvalifikationer förutom att den ena sökanden gavs ett typiskt svenskt namn och den andre sökanden ett typiskt arabiskt namn. Resultaten visar att diskriminering förekom i av fallen, och visade sig vara mer omfattande i lågkvalificerade yrken. Dessa studier ger ett starkt stöd för att diskriminering förekom- mer. Sammantaget finns det stark evidens för att det förekommer etnisk diskriminering på arbetsmarknaden. Det finns numera så många studier som pekar i den riktningen att det vore orimligt att hävda något annat än att en del av skillnaden i sysselsättningsgrad avspeglar faktisk diskriminering. Detta innebär dock inte att hela skillnaden i sysselsättningsgrad ska tolkas som en effekt av diskri- minering och tyvärr är det svårt att uppskatta hur stor del som kan förklaras av denna faktor. Klart är dock att insatser mot diskrimi- 32Se Riach och (2002) för en översikt samt och (2004) för en studie med data från . 33Andra studier med liknande resultat är (2010) och Bursell (2007). Bilaga 4 till LU2011 Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda nering har en stor potential om de kan utformas så att de får reella effekter. Typiska insatser mot diskriminering inkluderar såväl lag- stiftning som insatser som synliggör utrikes föddas kompetens för att motverka diskriminering på grund av osäkerhet (se avsnitt 5.4). Utifrån diskussionen i detta avsnitt kan man dra slutsatsen att de utrikes föddas svaga ställning på den svenska arbetsmarknaden för- av ett antal samverkande faktorer, varav de viktigaste troligen är: Bristande tillgång till informella nätverk Höga krav för anställningsbarhet Alla dessa faktorer har de gemensamt att de direkt eller indirekt kan påverkas av olika typer av politiskt beslutade åtgärder. 5Åtgärder för att förbättra utrikes föddas arbetsmarknadssituation I är utgångspunkten att policyåtgärder ska vara generella och således gälla alla. Det innebär att utrikes födda med uppehålls- tillstånd har tillgång till samma åtgärder som andra svenskar. Det finns dock ett antal säråtgärder som riktar sig mot nyanlända invandrare.