sou · GYB344 · 2010-06-30 00:00:00 — Dessutom finns det måltyper som inte är inordnade i de allmänna domstolsorganisationerna och som därmed inte berörs av dessa reformer. har som framgått olika lösningar valts i olika sammanhang för att tillgodose krav på exempelvis särskild snabbhet eller särskild kompetens i dömandet. Till en del har det naturligtvis sin förklaring i att olika typer av mål fordrar olika lösningar. Det är dock otillfredsställande att frågorna löses från fall till fall. Det finns en påtaglig risk för att helhetsbilden går förlorad och att det för just den måltyp som är föremål för utredning skapas långtgående särlösningar. Ett stort antal måltyper som omfattas av särlösningar och ett stort antal olika särlösningar riskerar att splittra domstolssystemet på ett icke önskvärt sätt. De särskilda åtgärderna får då inte heller avsedd effekt. Enligt regeringens mening är det därför av värde att i ett sammanhang överväga behovet av särskilda åtgärder för de vid domstol förekommande målen. Förtroendet för rättsstaten förutsätter ett väl fungerande domstolssystem som kan tillhandahålla en effektiv och rättssäker domstolsprövning för alla måltyper, dvs. också måltyper som ställer särskilda krav på snabbhet och särskild kompetens. Den huvudsakliga väg som valts för att åstadkomma detta är en sammanhållen domstolsorganisation. Varje rättsområde fordrar i varierande grad specialistkunskaper. Den sammanläggning av domstolar som har skett har skapat ökade möjligheter till specialisering för domare. Den yttersta formen av sådan specialisering är inrättandet av särskilda domstolar såsom fastighetsdomstolarna, miljödomstolarna och migrationsdomstolarna. En sammanhållen domstolsorganisation säkerställer också att domarna vid sidan av specialiseringen har en bred generell kompetens, vilket är nödvändigt. För att underlätta handläggningen av exempelvis invecklade mål med teknisk eller ekonomisk anknytning kan man förstärka domstolen med ledamöter som har särskilda fackkunskaper. På vissa områden som kräver specialistkunskaper är målunderlaget litet, vilket riskerar att utarma kompetensen vid domstolen, som det finns en koppling till andra måltyper som gör att erfarenhet av en måltyp är av värde vid handläggning av en annan måltyp. En lösning för att säkerställa kompetensen kan i sådant fall vara att samla dessa måltyper vid en domstol. Vid särskilda domstolar inom de allmänna domstolsslagen är det i dessa fall möjligt att åstadkomma en samordning som innefattar också brottmål, vilka måste handläggas i allmän domstol. En viktig del i ett väl fungerande domstolsväsende är att handläggningen av mål inte onödigt uppehålls utan att de kan avgöras i den takt de kommer in. Den allmänna utgångspunkten för det nuvarande domstols- systemet är att det ska bestå av tre domstolsinstanser med tyngdpunkten i första instans, andra instans som överprövnings- instans och sista instans som prejudikatinstans. Första instans ska kunna avgöra alla måltyper oavsett storlek och svårighetsgrad på ett sätt som inte lämnar utrymme för tvekan angående domstolens kompetens. Genom de olika uppgifterna hos de tre domstols- instanserna kan en hög grad av rättssäkerhet uppnås som rättsbildningen säkerställs. För den övervägande delen av rättskipningen anses detta som en självklarhet. Om det finns en viss målkategori som kräver särskilt snabb handläggning är det möjligt att åstadkomma ett snabbt förfarande genom olika regler om tidsfrister, förtur m.m. samt genom särskilda organisatoriska lösningar m.m. Även regler om prövningstillstånd i ledet mellan första och andra instans leder typiskt sett till ett snabbare avgörande av målen. Det ger även andra instans förutsättningar att snabbare och mer kraftfullt kunna fokusera på att ta om hand de mål som kräver en fullständig prövning. Därutöver kan i speciella fall övervägas att begränsa möjligheterna att överklaga målen till eller Regeringsrätten. En annan möjlighet är att för vissa speciella fall införa s.k. språngrevision till högsta instans, dvs. målen prövas i första och sista instans. En sådan ordning kan övervägas exempelvis för mål som liksom de immaterialrättsliga registreringsmålen föregås av prövning i en starkt specialiserad prövningsmyndighet. En kort instanskedja med en bra prejudikatbildning är en fråga som också är intressant för sådana mål som prövas i miljödomstolarna. Denna fråga ingår i (M 2007:04) uppdrag (dir. 2007:94 och dir. 2007:184). En större organisation gör att det blir lättare att parera frånvaro bland personalen och personalförändringar, vilket kan innebära en ökad flexibilitet och minskad sårbarhet. Det skapas också möjligheter att tillföra resurser respektive mål vid toppar respektive dalar i målflödet. Därmed kan en jämnare arbetsbelastning erhållas. Det innebär även ett mer rationellt utnyttjande av resurserna. Ur rekryteringssynpunkt är det dessutom generellt sett en fördel att personalen med tiden kan övergå till andra specialiteter och därmed ytterligare utveckla sin kompetens. En annan fördel med en sammanhållen organisation är att kostnaderna för administration kan hållas nere. I några fall har andra lösningar valts, nämligen specialdomstolar. Ett genomgående motiv vid inrättandet av sådana domstolar har varit att skapa garantier för att det inom domstolen ska finnas tillräcklig sakkunskap på det materiella rättsområdet som dömandet ska omfatta och att skapa en snabb process för dessa grupper av mål. har flera specialdomstolar och nämnder avskaffats och målen förts över till allmän domstol eller allmän förvaltningsdomstol. Till exempel har Bostadsdomstolen, försäkringsrätterna, Försäkringsöverdomstolen och den mellan- kommunala skatterätten avskaffats. har lagts ner och nämndens uppgifter förts över till tre läns- rätter och en kammarrätt. Det finns också förslag på att avskaffa och Patentbesvärsrätten, se t.ex. Ds 1993:34 Specialdomstolarna respektive SOU 2001:33 Patentprocessen m.m. Mot bakgrund av det ovan anförda ska en särskild utredare analysera om det finns behov av särskilda åtgärder för vissa måltyper i organisatoriskt eller processuellt hänseende i syfte att åstadkomma särskild snabbhet eller särskild kompetens i domstolsförfarandet. I uppdraget ingår också att analysera om de särskilda åtgärder som redan gäller för ett antal måltyper är ändamålsenliga eller om dessa bör tas bort eller förändras i något eller några avseenden. Analysen ska omfatta alla måltyper som förekommer vid domstol. Om utredaren finner att det finns behov av nya eller förändrade särskilda åtgärder ska utredaren lämna förslag på sådana. Utredaren ska anlägga ett helhetsperspektiv och föreslå särskilda åtgärder endast för de måltyper eller grupper av mål där det särskilt behövs. För de måltyper där en analys av behovet av särskilda åtgärder gjorts ska utredaren ta hänsyn till denna. Förslagen kan avse grupperingar av mål såsom mål som rör viss lagstiftning, t.ex. konkurrensrätt, eller vissa särskilt skyddsvärda objekt, t.ex. konsumenter eller barn och unga. Om utredaren för någon måltyp lägger fram förslag på en begränsad instansordning ska utredaren också behandla frågan hur prejudikatbildningen kan tillgodoses. De föreslagna lösningarna ska tillhandahållas inom ramen för de allmänna domstolsslagen. Om utredaren bedömer att det för någon måltyp inte är lämpligt att tillhandahålla en lösning inom de allmänna domstolsslagen, ska utredaren avstå från att lämna förslag på åtgärder i denna del och även redovisa de överväganden som lett fram till den bedömningen. Utredaren ska samråda med pågående utredningar som har betydelse för utredningsuppdraget. Utredaren ska särskilt beakta de administrativa konsekvenserna för näringslivet och ska utforma sina förslag så att företags administrativa kostnader hålls så låga som möjligt. I fråga om konsekvenser för företag ska utredaren samråda med . Uppdraget ska redovisas . (Ju 2008:11) Precisering av och förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande gav chefen för en särskild utredare i uppdrag att bl.a. analysera om det finns behov av särskilda åtgärder för vissa måltyper i organisatoriskt eller processuellt hänseende i syfte att åstadkomma särskild snabbhet eller särskild kompetens i domstols- förfarandet. I uppdraget ingår också att analysera om de särskilda åtgärder som redan gäller för ett antal måltyper är ändamålsenliga eller om dessa bör tas bort eller förändras i några avseenden. Analysen ska omfatta alla måltyper som förekommer vid domstol (dir. 2008:49). Instans- och processordningen i migrationsmål infördes en ny instans- och processordning i utlännings- och medborgarskapsärenden. Den innebär att överprövningen av beslut sker vid tre migrationsdomstolar och att migrationsdomstolarnas avgöranden överklagas till Migrations- överdomstolen, som är sista instans. Vid överklagande till Migrationsöverdomstolen krävs prövningstillstånd. Sådant tillstånd ska meddelas om det är av vikt för ledning av rättstillämpningen att överklagandet prövas av Migrationsöverdomstolen (prejudikatfall) eller om det annars finns synnerliga skäl (extraordinära fall). För att Migrationsöverdomstolen på ett effektivt sätt ska kunna bidra till rättsbildningen och tillförsäkra en förutsebar och enhetlig rättspraxis gjordes bedömningen att prövningstillstånd inte borde kunna meddelas i ändringsfall, dvs. om anledning förekommer till ändring i det slut som en migrationsdomstol kommit fram till. En sådan ordning bedömdes även starkt kunna bidra till att målens totala handläggningstid i instanskedjan kunde begränsas (prop. 2004/05:170 s. 131 f.). (Ju 2007:12) har haft i uppdrag att utvärdera den nya instans- och processordningen i utlännings- och medborgarskapsärenden. I slutbetänkandet (SOU 2009:56) be- handlas bl.a. hur prejudikatbildningen i Migrationsöverdomstolen har utvecklats. Utredningen gör vidare bedömningen att det bör övervägas och närmare utredas om prövningstillstånd i Migrations- överdomstolen av rättssäkerhetsskäl även ska kunna meddelas i ändringsfall. I nuvarande uppdrag ingår att analysera om de särskilda åtgärder för olika måltyper i organisatoriskt eller processuellt hänseende som redan gäller är ändamålsenliga eller om dessa bör förändras i några avseenden. Uppdraget omfattar migrationsmålen och att bedöma ändamålsenligheten av Migrationsöverdomstolens renodlade prejudikatfunktion. Mot bakgrund av vad har uttalat ger regeringen i uppdrag, oavsett vilken bedömning som görs av Migrationsöverdomstolens funktion, att särskilt belysa vilka konsekvenser införande av ändringsfall som grund för att meddela prövningstillstånd i Migrationsöverdomstolen skulle få. Det gäller framför allt ekonomiska konsekvenser såväl i form av direkta ekonomiska konsekvenser för domstolar, utgifter för offentliga biträden och kostnader som följer av att den enskilde är registrerad i mottagande, som eventuellt andra konsekvenser för det offentliga, konsekvenser för parter i målen, överklagandefrekvens, handläggningstid och prejudikatbildning. Vidare ska organisatoriska konsekvenser belysas. Även effekter i stort för asylprövning och mottagande av asylsökande ska belysas. Enligt de ursprungliga direktiven ska utredarens uppdrag redovisas . Utredaren ska redovisa sitt uppdrag . (Ju 2008:11) Enkät om särskilda åtgärder för vissa måltyper Regeringen har tillsatt en utredning om särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol (Ju 2008:11). Hovrättspresidenten har förordnats att vara särskild utredare. Till utredningen har knutits 22 experter och en utrednings- sekreterare, hovrättsassessorn . Utredningen, som har antagit namnen , ska analysera om det finns behov av särskilda åtgärder för vissa måltyper i organisatoriskt eller processuellt hänseende i syfte att åstadkomma särskild snabbhet eller särskild kompetens i domstolsförfarandet. I uppdraget ingår också att analysera om de särskilda åtgärder som redan gäller för ett antal måltyper är ändamålsenliga eller om dessa bör tas bort eller förändras i något eller några avseenden. Analysen ska omfatta alla mål som förekommer vid domstol. Kommittédirektiven till (dir. 2008:49) bifogas. Som en bakgrund till frågorna bör begreppet särskilda åtgärder förklaras närmare. Härmed förstås olika särlösningar som syftar till att möta ett behov av att en viss måltyp handläggs extra snabbt eller med särskild kompetens. Lösningar som syftar till att åstadkomma en extra snabb handläggning är t.ex. olika regler om skyndsam handläggning eller förtur och om tidsfrister för förhandling eller meddelande av dom. En kortare instanskedja än normalt och regler om prövningstillstånd i ledet mellan första och andra instans leder också normalt till ett snabbare slutligt avgörande av målen. Flera av de åtgärder som syftar till att uppfylla ett behov av särskild kompetens och som beskrivs nedan kan även leda till en snabbare handläggning av målen. Ett behov av särskild kompetens kan mötas bl.a. genom olika former av specialisering. Vissa måltyper handläggs t.ex. endast av vissa angivna domstolar (t.ex. sjömål, vissa immaterial- rättsliga mål och punktskattemål) eller av särskilda domstolar knutna till de allmänna domstolarna eller allmänna förvaltningsdomstolarna (bl.a. miljö- och migrationsmål). Många domstolar har vidare organiserat den dömande verksamheten, genom olika former av uppdelning av målen inom domstolen, så att domarna och den övriga personalen specialiserar sig på vissa ämnesområden eller typer av mål, s.k. domstolsintern specialisering. I allmän domstol förekommer sådan specialisering beträffande bl.a. immaterialrättsliga, arbetsrättsliga och transporträttsliga mål, miljö- och eko- brottmål samt konkursärenden. I allmän förvaltningsdomstol förekommer domstolsintern specialisering beträffande bl.a. skatte- och socialförsäkringsmål. I vissa måltyper tillförs vidare domstolen kunskaper genom att särskilda ledamöter deltar eller kan delta i handläggningen (t.ex. sjömål, vissa eko- brottmål samt mål om fastighetstaxering och laglighets- prövning). För att få ett bra underlag för det fortsatta utredningsarbetet är vi mycket tacksamma om ni tar er tid att svara på de frågor som återfinns på nästföljande sidor. Svaren skickas till utredningens sekreterare med e-post till eller med vanlig post till: Ni är också välkomna att kontakta per telefon på nummer . 1 a) Det finns som bekant många måltyper som inte omfattas av några särskild åtgärder. Tycker ni att det för några av dessa måltyper är befogat med sådana åtgärder för att åstadkomma särskild snabbhet? 1 b) Om svaret på fråga 1 a är ja, i så fall vilka måltyper? 1 c) Om svaret på fråga 1 a är ja, hur bör i så fall särskild snabbhet åstadkommas? 2 a) Finns det några måltyper som omfattas av särskilda åtgärder som syftar till att åstadkomma särskild snabbhet men där sådana åtgärder enligt er uppfattning inte är befogade? 2 b) Om svaret på fråga 2 a är ja, i så fall vilka måltyper? 3 a) Det finns som redan nämnts många måltyper som inte omfattas av några särlösningar. Tycker ni att det för några av dessa måltyper behövs särskilda åtgärder för att möta ett behov av särskilda kunskaper? 3 b) Om svaret på fråga 3 a är ja, i så fall vilka måltyper? 3 c) Om svaret på fråga 3 a är ja, hur bör i så fall behovet av särskilda kunskaper mötas? 4 a) Finns det några måltyper som omfattas av särskilda åtgärder som syftar till att möta behovet av särskild kunskap men där sådana åtgärder inte är befogade? 4 b) Om svaret på fråga 4 a är ja, i så fall vilka måltyper? 5 a) Förekommer någon typ av domstolsintern specialisering vid er domstol? 5 b) Om svaret på fråga 5 a är ja, i så fall vilken typ av specialisering? 5 c) Om svaret på fråga 5 a är ja, vilka för och nackdelar ser ni med specialiseringen? 5 d) Om svaret på fråga 5 a är nej, vilka för och nackdelar ser ni med specialisering? 5 e) Om er domstol har hämtat in eller på annat sätt fått kännedom om brukarnas (åklagare, advokater, parter m.fl.) synpunkter på specialiseringen, vilka för och nackdelar ser brukarna med specialiseringen? 6) Har ni i övrigt några förslag till eller idéer om lösningar på de frågor som har att behandla? (Ju 2008:11) Enkät om särskilda åtgärder för vissa måltyper Regeringen har tillsatt en utredning om särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol (Ju 2008:11). Hovrättspresidenten har förordnats att vara särskild utredare. Till utredningen har knutits 22 experter och en utrednings- sekreterare, hovrättsassessorn . Utred- ningen, som har antagit namnen , ska analysera om det finns behov av särskilda åtgärder för vissa måltyper i organisatoriskt eller processuellt hänseende i syfte att åstadkomma särskild snabbhet eller särskild kompetens i domstolsförfarandet. I uppdraget ingår också att analysera om de särskilda åtgärder som redan gäller för ett antal måltyper är ändamålsenliga eller om dessa bör tas bort eller förändras i något eller några avseenden. Analysen ska omfatta alla mål som förekommer vid domstol. Kommittédirektiven till (dir. 2008:49) bifogas. Som en bakgrund till frågorna bör begreppet särskilda åtgärder förklaras närmare. Härmed förstås olika sär- lösningar som syftar till att möta ett behov av att en viss måltyp handläggs extra snabbt eller med särskild kompetens. Lösningar som syftar till att åstadkomma en extra snabb handläggning är t.ex. olika regler om skyndsam handläggning eller förtur och tidsfrister för förhandling eller meddelande av dom. En kortare instanskedja än normalt och regler om prövningstillstånd i ledet mellan första och andra instans leder också generellt sett till ett snabbare slutligt avgörande av målen. Flera av de åtgärder som syftar till att uppfylla ett behov av särskild kompetens och som beskrivs nedan kan även leda till en snabbare handläggning av målen. Ett behov av särskild kompetens kan mötas bl.a. genom olika former av specialisering. Vissa måltyper handläggs t.ex. endast av vissa angivna domstolar (t.ex. sjömål, vissa immaterial- rättsliga mål och punktskattemål) eller av särskilda domstolar knutna till de allmänna domstolarna eller allmänna förvaltningsdomstolarna (bl.a. miljö-och migrationsmål). Många domstolar har vidare organiserat den dömande verksamheten, genom olika former av uppdelning av målen inom domstolen, så att domarna och den övriga personalen specialiserar sig på vissa ämnesområden eller typer av mål, s.k. domstolsintern specialisering. I allmän domstol förekommer sådan specialisering beträffande bl.a. immaterialrättsliga, arbetsrättsliga och transporträttsliga mål, miljö- och eko- brottmål samt konkursärenden. I allmän förvaltningsdomstol förekommer domstolsintern specialisering beträffande bl.a. skatte- och socialförsäkringsmål. I vissa måltyper tillförs vidare domstolen kunskaper genom att särskilda ledamöter deltar eller kan delta i handläggningen (t.ex. sjömål, vissa eko- brottmål samt mål om fastighetstaxering och laglighets- prövning). För att få ett bra underlag för det fortsatta utredningsarbetet är vi mycket tacksamma om ni tar er tid att svara på de frågor som återfinns på nästföljande sidor. Svaren skickas till utredningens sekreterare med e-post till eller med vanlig post till: Ni är också välkomna att kontakta per telefon på nummer . 1 a) Det finns som bekant många måltyper som inte omfattas av några särskild åtgärder. Tycker ni att det för några av dessa måltyper är befogat med sådana åtgärder för att åstadkomma särskild snabbhet? 1 b) Om svaret på fråga 1 a är ja, i så fall vilka måltyper? 1 c) Om svaret på fråga 1 a är ja, hur bör i så fall särskild snabbhet åstadkommas? 2 a) Finns det några måltyper som omfattas av särskilda åtgärder som syftar till att åstadkomma särskild snabbhet men där sådana åtgärder enligt er uppfattning inte är befogade? 2 b) Om svaret på fråga 2 a är ja, i så fall vilka måltyper? 3 a) Det finns som redan nämnts många måltyper som inte omfattas av några särlösningar. Tycker ni att det för några av dessa måltyper behövs särskilda åtgärder för att möta ett behov av särskilda kunskaper? 3 b) Om svaret på fråga 3 a är ja, i så fall vilka måltyper? 3 c) Om svaret på fråga 3 a är ja, hur bör i så fall behovet av särskilda kunskaper mötas? 4 a) Finns det några måltyper som omfattas av särskilda åtgärder som syftar till att möta behovet av särskild kunskap men där sådana åtgärder inte är befogade? 4 b) Om svaret på fråga 4 a är ja, i så fall vilka måltyper? 5 a) Vid många domstolar förekommer någon typ av domstolsintern specialisering. Har ni erfarenhet av sådan specialisering? 5 b) Om svaret på fråga 5 a är ja, bedömer ni att specialiseringen har bidragit till att påskynda förfarandet? 5 c) Om svaret på fråga 5 a är ja, bedömer ni att specialiseringen har bidragit till att höja domstolens kompetens? 6) Har ni i övrigt några förslag till eller idéer om lösningar på de frågor har att behandla? Marknadsrätt (NDM) Industriellt Rättsskydd (SFIR) Upphovsrätt (SFU) (tingsrätt, hovrätt och )1 Sjö- och transporträtt Patent Immaterialrättsliga mål utom patent Tryck- och yttrandefrihet Offentlig upphandling Tvistemål enligt 53 kap. 1 § Skiljedom, och ogiltighet Skiljedom ej sakprövat Arbetstvist Näringslivstvister Hyres-/bostadsrättstvist, överlämnat från kronofogdemyndigheten /bostadsrättstvist, övrigt Hyrestvist, lokal Associationsrättsliga mål Betalningsfastställelse fast egendom/tomträtt Bevisupptagning Hävning m.m. fast egendom/tomträtt 1 Här ingår de särskilda domstolar, fastighets- och miljödomstolar, som är knutna till vissa av de allmänna domstolarna. av konkursförvaltares slutredovisning av testamente Fastighet Konkurrensmål Lönegarantimål Marknadsföringsmål Olja Entreprenadmål där konsumenttjänstlagen inte är tillämplig Övriga tvistemål Mål om parkering Trafikförsäkring Övriga notariemål Bevisning till framtida säkerhet Faderskap Sambotvist Underhållsbidrag Upplösning partnerskap Vårdnad Äktenskapsskillnad Övriga familjemål Enskild grupptalan Offentlig grupptalan Kontrollavgift Tillstånd till miljöfarlig verksamhet Omprövning, återkallelse eller förbud rörande medgivet tillstånd Ändring av villkor i medgivet tillstånd till miljöfarlig verksamhet Förlängning enligt 24 kap. 2 § andra stycket , miljöfarlig verksamhet Omprövning, återkallelse eller förbud rörande medgivet tillstånd till vattenverksamhet Ändring av villkor i medgivet tillstånd till vattenverksamhet Lagligförklaring av vattenanläggning Ersättning för skador, intrång och inlösen och andra stämningsmål, vattenverksamhet Utrivning eller ändring av vattenanläggning m.m. Markavvattning – överlämnanden Godkännande enligt 11 kap. 16 § , vattenverksamhet Förlängning enligt 24 kap. 2 § andra stycket , vattenverksamhet Godkännande av överenskommelse enligt 7 kap. 18 § lagen om särskilda bestämmelser om vattenverksamhet Oförutsedda skador – vattenverksamhet Övrig – vattenverksamhet Ersättning för skador, intrång och inlösen i övrigt (31 kap. ) Miljöskademål (32 kap. ) Utdömande av vite Överklagade tillståndsbeslut rörande miljöfarlig verksamhet Överklagade tillsynsbeslut, miljöfarlig verksamhet Föreläggande om att söka tillstånd till miljöfarlig verksamhet enligt 9 kap. 6 § andra stycket Övrigt – miljöfarlig verksamhet Överklagade tillsynsbeslut rörande vattenverksamhet Skydd av områden (7 kap. ) Särskilda bestämmelser om skydd för djur- och växtarter (8 kap. ) Hälsoskydd (9 kap. ) Förorenade områden (10 kap. ) Jordbruk och annan verksamhet (12 kap. ) Täkter, jordbruk och annan verksamhet (12 kap. ) Kemiska produkter och biokemiska organismer (14 kap. ) Avfall och producentansvar (15 kap. ) Överklagade tillsynsbeslut i övrigt m.m. (26 kap. ) Tillträde m.m. (28 kap. ) Miljösanktionsavgifter (30 kap. ) Avgiftsbeslut Mål enligt gränsälvsöverenskommelsen (1971:850) mellan och Extraordinära rättsmedel Bidrag ur bygdeavgiftsmedel Förordnande av besiktningsman – miljödomstolsärenden Avstyckning Fastighetsbestämning Fastighetsreglering Förrättningskostnader Klyvning Arrende Expropriation Anläggningsförrättning Gatukostnader Klandertalan enligt samfällighetslagen Ledningsrättsförrättning Miljöskadelagen