sou · GXB316d3 · 2010-01-01 00:00:00 — (inkl. Statens ljud och bildarkiv ) och . De olika biblioteksväsendena emanerar ur skilda historiska sam- manhang, har haft olika ämnesmässiga tyngdpunkter och vänt sig till olika låntagargrupper. De uppgifter och utmaningar som biblio- teken står inför är dock i princip desamma för dem alla. Det gäller även beträffande låntagarna, som har andra behov och beteenden . Därför bedömer vi att det behövs en ny organisation och en ny ledningsfunktion för ett samlat svensk biblioteksväsende. Inom arkivväsendet finns en motsvarade bild. Arkivfunktioner, allt ifrån enklare förvaringsformer till utbyggda professionellt skötta arkiv, finns i anslutning till varje verksamhet som behöver en sådan. Det gäller såväl stat, kommuner och landsting som företag, föreningar och enskilda. Detta präglar arkivväsendet i stort på så sätt att de statliga arkivmyndigheternas, och lands- arkivens, huvudsakliga uppgift är att sörja för statens arkivfunk- tioner i form av fysiska depåer för handlingar, viss tillsyn och för den professionella kompetensen. kommuner och landsting svarar för viss samordning och service till arkiven inom den kommunala sektorn medan arkiv inom enskild sektor, trots vissa insatser från de statliga myndig- heterna, av folkrörelsearkiven samt även andra sammanslutningar, i princip saknar professionellt centrum. Sammantaget gäller att samtliga aktörer inom arkivområdet är primärt inriktade på den egna arkivbildningen. Ingen, inte ens , har ett tydligt ansvar för arkivväsendet i dess helhet. Vi tror att ett sådant centrum behöver skapas. Den tekniska utvecklingen och inträdet i den digitala världen gör emellertid att det framstår som än mer ändamålsenligt att skapa en samlande aktör gemensamt för såväl arkiven som biblioteken. Till utmaningarna för arkiven och biblioteken, som ju varit inriktade på det skrivna ordet, hör att den digitala informa- tionstekniken löser upp gränsen mellan skrift, ljud och bild. Den utvecklingen har vi berört i grundanalysens avsnitt 5.4.3. Detta får följder på så sätt att inte bara gränsen mellan arkiv och bibliotek löses upp, utan också så att gränserna försvinner En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk gentemot de arkiv- och biblioteksfunktioner som är specialinrik- tade på just ljud- eller bildupptagningar. och Statens ljud- och bildarkiv, efter myndigheternas eget initiativ, , bildar en gemensam myndighet betraktar vi som ett framsynt och viktigt steg. Den utveckling som därmed inletts bör följas upp när det gäller samspelet med ytter- ligare aktörer inom området. Samma förhållande torde kunna bli aktuellt vad gäller tillgången till anpassade medier. Den digitala utvecklingen har lett till en snabb utveckling som påverkar och flyttar gränsen för allas tillgänglighet. Även sammangåendet mellan Kungl. och Statens ljud- och bildarkiv torde som nämnts ovan ge positiv riktning åt denna utveckling. Vi anser därför att även Talboks- och punktskrifts- hör samman med den sfär som arkiven och biblioteken skapar. Talboks- och är inne i en fas av utveck- ling som vi vill understödja genom vårt förslag. Vi anser därför att det finns möjlighet till organisatoriska förändringar . och folkminnen har tidigare redovisats till under arkivområdet2 men är efter att språkfrågor har integrerats i myndigheten en del av litteratur, läsande och språk. Myndigheten har alltså kontaktytor mot såväl arkiv som bibliotek. Institutets verksamhet utgörs av en del som i allt väsentligt är uppbyggd kring informationsförsörjning av samma art som arkiven samt uppgifter för språkområdet. Enligt förslag från Språklags- utredningen3 bör de senare uppgifterna utvecklas. Vi menar att och folkminnen har uppdrag som har beröringspunkter dels mot arkiven, dels mot biblioteken. För att skapa förutsättningar även för och folk- minnen att dra nytta av de samordningsvinster som vi anser finns 2Såväl och folkminnen (dvs. innan språkfrågorna fördes till området) som i Statens ljud- och bildarkiv under har räknats till arkiv- området. jfr t.ex. prop. 1996/97:3, s. 153. 3SOU2006:26, språken – förslag till språklag. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk för arkiv och bibliotek bedömer vi att institutet bör räknas till den föreslagna sfären. Det innebär bl.a. att regeringen i sin styrning av myndigheten bör utgå även från gemensamma frågor i sfären och underlätta samverkan med övriga berörda myndigheter som arbetar för sfären. och folkminnen har funnits i nuvarande form . På något bör det bli tydligt vilka uppgifter och vilka utvecklingsmöjligheter som ligger framför insti- tutet med anledning av de nya uppdragen i anslutning till politiken inom språkområdet. Den utvecklingen bör avgöra om också institutet bör integreras organisatoriskt med de andra myndig- heterna inom sfären och den riktning som utvecklingen av verk- samheterna inom myndigheten tar bör därför avvaktas. Vår bedömning är att myndigheten bör ingå i den sfär som arkiven och biblioteken skapar. Däremot anser vi att organisato- riska förändringar bör ses . Arkivverksamheten kan dels betraktas som en kulturverksamhet, dels som en del i den allmänna förvaltningen, dvs. som en generell resurs för samhällets informationsförsörjning4. I finns medeltida handlingar bevarade men arkivverksamhet i mer ordnad form inleds . Ansvaret för offentliga arkivverksamheter är fördelat på stat, landsting och kommun. Vad gäller enskilda arkiv finns inte någon lagstiftning.5 Enskilda arkiv har bildats av företag, föreningar och privatpersoner samt s.k. gårdsarkiv. Vid finns en arkiv som fick använda för bidrag till enskilda arkiv. Vidare förfogar över anslaget bidrag till regional arkivverksamhet, ca . Det får användas till 22 regionala arkiv.6 4Per , 2008, Den centrala förvaltningens struktur. Rapport till förvalt- ningspolitiska kommitté. 5Arkivutredningen (SOU 2002:78) föreslog att det av arkivlagen skulle framgå att arkiv som bildats av enskilda arkivbildare är en del av det nationella kulturarvet. Ett samlat arkivverk skulle ha ett tydligare ansvar för enskilda arkiv. 6Bidraget lämnas i form av stödenheter om eller delar av stödenheter och stödenheterna ska fördelas lika mellan de stödberättigade arkivinstitutionerna. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk En trend är att skilda regionala och lokala arkiv, men även lands- arkiv och landsting- och kommunarkiv, samlas till arkivcentrum. Det gör arkiven både mer synliga och tillgängliga. Arkiven används i hög grad inom den vetenskapliga forskningen. Vidare är de av stor betydelse inom förvaltningen. En stor grupp användare är släkt- forskarna.7 Enligt är närmare 70 000 personer medlemmar i föreningar för släktforskning.8 Arkivutredningen9 beräknade att det 2002 fanns ca 200 personer verksamma vid folkrörelsearkiven runt om i landet. Folkrörelse- arkivens bestånd kunde 2001 beräknas vara minst ca 50 000 hyll- meter handlingar. På näringslivsarkiven beräknade arkivutred- ningen10 att det fanns ett 50-tal anställda. Beståndet fördelar sig , 4 miljoner bilder och stora mängder reklam- material och bilder. Vidare finns arkivpersonal och stora arkiv i kommuner och landsting. En stor del av de arkiv som finns i landet härrör från den offent- liga förvaltningen, men arkivfrågorna har också en kommersiell och uppdragsfinansierad sida. Företag och föreningar av skilda slag avsätter arkiv och vid någon punkt i företagets eller föreningens historia uppstår behov av att arkivet tas om hand av någon annan, en professionell arkivvårdande organisation. Det har gett upphov till arkivverksamheter utanför staten vilka finansieras huvudsak- ligen av enskilda medel.11 Det finns sålunda en marknad på vilken företagen och föreningarna kan upphandla arkivtjänster av såväl enskilda arkiv som av och landsarkiven. Akademiska utbildningar i arkiv- och informationsvetenskap finns vid flera universitet runt om i . Arkivverksamheterna har flera skilda föreningar för olika delar av arkivverksamheterna. som på musei- och biblio- teksområdet finns däremot inte. konstaterade att kommunikationen mellan stat och kommun när det gäller arkivfrågor förts i en anda av bristande tillit och att det till del varit svårt att få till stånd ett konstruktivt samarbete.12 Vi har genom våra möten med regio- 7SOM-institutet, , 2008:13, SOM, Livsstil och kulturvanor i . Enligt undersökningen hade av befolkningen, något fler män än kvinnor, släktforskat . och S. , 2008, Kultursverige 2009, Problemanalys och statistik. 9SOU 2002:78, Arkiv för alla, s. 130. 11Exempelvis har i en självfinansieringsgrad på 95procent, grundad , uppgifter överlämnade till dnr 168/2008. 12Arkiv för alla, s. 108. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk nala företrädare och andra fått uppfattningen att frågan är aktuell. Vidare har i dessa sammanhang framförts att det finns problem med vilka enskilda arkiv som tas om hand respektive vilka som inte tas om hand. Kontakter finns mellan näringslivsarkiven (det finns en förening för näringslivsarkiven), föreningsarkiven och de offentliga arkiven men kontakterna handlar mer om kunskapsutbyte än om samverkan eller samarbete. Det har också framförts till oss att de mindre arkiven har behov av utvecklingsstöd när det gäller t.ex. upprättande av affärsmodeller. Samlade uppgifter om eller utvärderingar av såväl offentliga som enskilda, förenings- och näringslivsarkiven saknas.13 Det är heller inte uttryckligen en uppgift för och landsarkiven. Till skillnad mot t.ex. biblioteksområdet tycks detta heller inte uttryck- ligen efterfrågas av den professionella arkivvärlden. utsågs den först arkivsekreteraren i det kungliga kansliet.14 infördes titeln riksarkivarie. Arkivmyndigheterna, Riks- arkivet och landsarkiven15 har som främsta uppdrag att förvara och vårda myndigheternas allmänna handlingar för framtiden. Grunden för verksamheten är offentlighetsprincipen som utgör en förutsätt- ning för vårt demokratiska statsskick – alla medborgare har rätt att ta del av allmänna handlingar.16 I arkivlagen (1990:782) finns grundläggande bestämmelser om myndigheternas arkivverksamhet. Där anges bl.a. att myndighe- ternas arkiv är en del av det nationella kulturarvet och att de ska bevaras, hållas ordnade och vårdas så att de tillgodoser rätten att ta del av allmänna handlingar, behovet av information för rätts- skipning och förvaltning, och forskningens behov. 13Sammantaget torde dock arkivverksamheten i landet vara omfattandet Budgetomslut- ningen vid de tre arkiven , och arkiv var . Underlag överlämnat till utredningen från dessa institutioner. dnr 168/2008. 14Men kan räkna sina rötter tillbaka till årtalen 1523 och 1618. 15De finns i , , , , , och . För respektive har Värmlandsarkiv respektive stadsarkiv funktion som landsarkiv. 162 kap. tryckfrihetsförordningen (1949:105). I sekretesslagen (1980:100) finns bestäm- melser om att myndigheterna bl.a. ska registrera handlingar. Vidare är personuppgiftslagen (1998:204), lag om överlämnanden av allmänna handlingar etc. (1994:1383) och lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk viktiga för verksamheten. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk framgår vidare att det för tillsynen av att myndigheter och andra fullgör sina skyldigheter på arkivområdet ska finnas arkivmyndig- heter. I arkivlagen finns också bestämmelser om arkivmyndig- heternas övertagande av arkiv från myndigheter under deras tillsyn samt en bestämmelse om att de statliga arkivmyndigheter får ta emot arkivmaterial också från enskilda. Ytterligare bestämmelser som bl.a. rör de statliga arkivmyndigheternas föreskriftsrätt och överlämnande av arkiv till arkivmyndigheterna finns i arkivförord- ningen (1991:446). I förordningen (2007:1179) med instruktion för och landsarkiven anges att de har det särskilda ansvaret för den statliga arkivverksamheten och för arkivvården i landet som framgår av arkivlagen och arkivförordningen. Enligt instruktionen har Riks- arkivet i uppdrag att verka för att myndigheter och vissa andra organ på ett ändamålsenligt sätt fullgör sina skyldigheter enligt arkivlagen att bevara, hålla ordnade och vårda sina arkiv så att arkiven tillgodoser rätten att ta del av allmänna handlingar, behovet av information för rättskipning och förvaltning samt forskningens behov. ska också bl.a. verka för utveckling av arkiv- verksamheten, och verka för ändamålsenlig gallring av handlingar, samt ge kommunerna råd i arkivfrågor. Enligt instruktionen ska beträffande handlingar som mottagits för förvaring hålla dem tillgängliga, tillhandahålla och levandegöra arkivinformation för forskningsändamål och annat utnyttjande, och verka för att arkiven och samlingarna ska bli full- ständiga. I instruktionen anges också vilka uppgifter landsarkiven, som är myndigheter under , har. Uppgifterna är i prin- cip parallella fast avgränsade till en viss region. och landsarkivens verksamhet kan beskrivas under fyra huvudsakliga rubriker. Att arbeta för en god arkivhantering innebär att hjälpa myndig- heter och enskilda arkivbildare att bättre hantera sina arkiv. Det innebär rådgivning, stöd, regler och normer, utbildningar och inspektioner av arkiven. stod detta för av de totala kostnaderna Att ta emot, bevara och vårda innebär att ta väl hand om arkiv- handlingarna, sortera och förvara dem rätt, konservera och binda om samt stöldskydda. Digitalt material konverteras i nya, system och format. Kända metoder används och nya utvecklas. stod detta för av de totala kostnaderna. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk Att tillhandahålla och tillgängliggöra innebär att tala om att arkiven finns och hur man söker och läser. Det görs på forskarsalar och via webbsidor, men även via brev, e-post eller telefon. Arkivarier svarar på frågor och ger stöd. Söksystem och andra hjälpmedel till arkiven utvecklas. Visningar, kurser, utställningar, publikationer och annan information är andra aktiviteter. stod detta för av de totala kostnaderna. Att erbjuda museitjänster handlar om att erbjuda kvalificerade förvaringstjänster åt svenska museer samt vård- och dokumenta- tionstjänster avseende museiföremål. stod detta för av de totala kostnaderna. Denna verksamhet är till över- vägande delen finansierad via avgifter. Myndigheternas finansiering var 2008 ca . Vid och landsarkiven finns 657 årsarbetskrafter. Riks- arkivet och landsarkiven har en relativt omfattande konkurrens- utsatt verksamhet som omsätter ca 100 miljoner kronor18, främst genom digitaliseringstjänster, men även genom försäljning av depåtjänster till företag och föreningar. och landsarkiven hade 2007 drygt 81 000 forskar- besök i sina lokaler. Forskarbesöken har minskat med ca 20 000 besökare beroende på att de digitala tjänsterna ökat. Myndigheten satsar t.ex. på att ta fram vägledningar, webbaserade blanketter, information på hemsidan.19 De statliga arkivmyndigheterna har sedan arkivpropositionen lades 200420 prioriterat vissa utvecklingsinsatser. De har strävat efter att få organisationen mer entydig – att uppfattas som just statens arkiv.21 Det innebär konkret att gallring och tillsyn bedrivs gemensamt, regler vid de olika forskarexpeditionerna har harmoni- serats, en gemensam grafisk profil och en enhetlig hemsida har skapats. De har dessutom fortsatt satsa på att digitalisera hand- lingar och på att utveckla IT-verksamheten. roll påverkas av statsförvaltningens nya myndig- hetsstruktur med allt färre regionala och lokala myndigheter att relatera till för tillsyn och leveranser. Det är endast polisen och länsstyrelserna som har en sådan organisation. Inkomsterna kommer från statliga kulturinstitutioner. 18Statskontoret 2008/74-5, Konkurrensutsatt verksamhet II – en analys av statliga myndig- heters konkurrensutsatta verksamhet. 19Årsredovisning 2007 för och landsarkiven. 2004/05:124. 21Myndigheten presenterar sig t.ex. på sin hemsida som under samlingsnamnet Statens arkiv. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk Beståndet bestod av bl.a. 623 006 hyll- meter handlingar. Den årliga tillväxten varierar men har för Statens arkiv legat på runt 17 000 hyllmeter.22 Principer och metoder för insamling är avancerade och väl dokumenterade, men diskussionen om syfte och samhällelig nytta sparsam. Arkiven är en del i en förvaltningstradition, de är myndigheter, men de är också offentliga kulturinstitutioner. Det finns många intressanta exempel på pedagogiska insatser och utvecklingsprojekt också för att nå nya målgrupper, men fokus i de offentliga arkiv- verksamheterna ligger trots allt fortfarande på insamling och ordnande. Målet för och landarkiven handlar främst om de statliga myndigheternas arkiv. Det innehåller dock även formule- ringar om att de genom kunskapsuppbyggnad grundad på forsk- ning och i samverkan med andra, ska bidra till samt sprida information om ny kunskap inom sitt verksamhetsområde. Under verksamhetsgrenen arbeta för en god arkivhantering finns i och landsarkivens årsredovisning uppgifter om arbetet mot kommuner och enskilda. ordnade arkivkon- ferenser, informationer eller utbildning för den kommunala sek- torn. Vi har också vid våra kontakter med skilda arkivföreträdare fångat upp att det finns behov av skilda forsknings- och utveck- lingsinsatser. disponerar 2008 ett anslaget ca 9,5 mil- joner kronor för detta ändamål23. Det används för angelägna pro- jekt inom och landsarkiven. Insatser har gjorts av och landsarkiven för de natio- nella minoriteterna. Vi har fått positiva kommentarer till detta från de berörda, är behoven långt ifrån tillgodosedda. Ansvarsfrågorna är otydliga. Ett antal enskilda arkiv får bidrag via enskilda nämnd. Besluten om bidrag är inte motiverade. Vissa av dessa arkivverksamheter har framfört till oss att de upplever att de inte har någon dialog med staten. De önskar sig dialog om såväl upp- dragets innehåll som inriktning, dvs. vad förväntar sig staten för de pengar staten satsar. Men de önskar också en dialog om anlagets storlek och en ökad långsiktighet i finansieringen. fattas beslut om statligt bidrag samma budgetår som bidraget 22jfr Årsredovisning 2007 för och landsarkiven, s. 27. 23I och landsarkivens årsredovisning 2006 redovisas i kap 2.3 samt i Bilaga s. 62 ff hur dessa medel använts. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk Det har till oss framförts att de arkiv som dels söker bidrag ur vid , dels konkurrerar med Riks- arkivet och landsarkiven om uppdrag kan uppleva att myndigheten har dubbla roller. Önskemålet om förbättrad dialog mellan parterna kvarstår dock. Biblioteksvärlden är av tradition sammanbunden i ett internatio- nellt nätverk med bl.a. kataloger, klassificeringssystem, och standarder. är kataloger och samlingar globalt tillgängliga och bibliotekens användare är såväl fysiska besökare som webbesökare från olika länder. I finns ett väl utbyggt system med bibliotek av skilda slag. , universitets- och högskolebibliotek, spe- cialbibliotek och folkbibliotek samt skolbibliotek är olika myndig- heter och delar detta system. Forskningsbiblioteken sorterar under . Tyngdpunkten i beskrivning och analys i det följande handlar om folkbiblioteken, som sorterar under kulturpolitiken. Övriga delar av biblioteksväsendet behandlas kort- fattat och framför allt med utgångspunkt i deras relation till folk- biblioteken. Den grundläggande fråga som vi söker ett svar på handlar om relationerna mellan de olika biblioteken och hur de bör ordnas framgent. Bibliotekslagen (1996:1596) handlar om det allmänna biblioteks- väsendet. Alla medborgare ska ha tillgång till ett folkbibliotek, som ska finnas i varje kommun. Lånen ska där vara avgiftsfria. Ett läns- bibliotek bör finnas i varje län. I och gymnasieskolan ska det finnas skolbibliotek.24 Lagen fördelar ansvaret för dessa mellan olika parter. Kommuner och landsting ska anta planer för biblioteksverksamheterna. I fanns 2007 sammanlagt 2 090 utlåningsställen med när- mare 5 900 anställda varav hälften bibliotekarier. 24 Och högskolebibliotek vid alla högskolor. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk låntagare var 2,6 miljoner, och dessa lånade sammanlagt 69 miljoner medier.25 Bokutlåningen varierar mellan kommunerna – de med högsta utlåningen redovisade nästan 15 lån per invånare medan kommunen med den lägsta utlåningen rapporterade mindre än fyra lån per invånare.26 Utlåningen av AV-medier står för av utlåningen. Barnböcker står för av de utlånade böckerna, skönlitteratur för vuxna och facklitteratur för 27 procent.27 Av antalet aktivitetstillfällen riktade sig 69 pro- cent28 till denna grupp. Barn och ungdomar får anses vara bibliote- kens främsta målgrupp. Kommunerna ansvarar för folk- och skolbiblioteken. De offent- liga kostnaderna för biblioteken var 2005 ca varav kommunerna stod för av kostnaderna.29 Folk- biblioteken har flera roller och uppgifter. De är viktiga i ett lärandeperspektiv, men de ska också vara bibliotek för alla utan krav på förkunskaper, formalia eller motprestationer. Verksam- heten sträcker sig också utanför de egna väggarna genom upp- sökande arbete mot grupper som inte är användare av bibliotek. Folkbiblioteken har dels särskilda målgrupper, dels vida kontakt- ytor i det omgivande samhället. Detta skiljer folkbibliotekens upp- drag från forskningsbibliotekens. har de dock gemen- samma funktioner för lärandet. Den överväldigande majoriteten av folkbiblioteken är en del av den kommunala förvaltningen. Det finns dock bibliotek som drivs i andra former,30 t.ex. ideella föreningar, , Folket hus och i något fall ett företag. 25Statens Kulturråd, 2008#3 Kulturen i siffror. och S. , 2008, KulturSverige 2009, Problemanalys och statistik. Biblioteken, s. 287, Enligt SCB:s ULF-undersökning 2006 hade av svenska folket besökt ett bibliotek minst en gång . Störst andel besökare fanns bland personer upp till och bland studerande. Minst andel besökare fanns bland män och bland företagare. Kvinnor är flitigare biblioteksbesökare än män, av kvinnorna uppgav sig ha besökt medan motsvarande andel för männen var . Biblioteksbesökandet ökar med utbildningen. De som har hemmavarande barn gör oftare besök än de som saknar barn. Biblioteks- besökandet är mindre utbrett bland boende i än bland boende i resten av landet. 28Statens kulturråd, 2008#3, Folkbiblioteken 2007, s. 30 (av 66 205 olika publika aktivitets- tillfällen). och S. , 2008, Kultursverige 2009, Problemanalys och statistik. Biblioteken, s. 288. 30Föreningen , Bibliotek i Samhälle, har sammanställt folkbibliotek med alternativa driftsformer. Ett underlag för föreningens seminarium Bibliotek – en privatsak? Föreningen har lokaliserat ett tiotal bibliotek i ett tiotal län. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk SOU 2009:16 kommun drivs på entreprenad av en ekonomiska förening, ett personalkooperativ om sex personer. Det finns 20 läns- eller regionbibliotek.31 De har till uppgift att utveckla och stödja folkbiblioteken och i viss utsträckning komp- lettera dem. De bedriver utvecklingsprojekt och utbildning och fortbildning, omvärldsbevakning, gemensam marknadsföring, råd- givning och handledning till enskilda bibliotek, samordning av digitala tjänster m.m. De har det rört sig från den kompletterande medieförsörjningen mot en nätverkande funktion. En stor aktör på biblioteksområdet är som har drygt 300 anställda i och och en omsättning på 900 miljoner32 ArtikelSök, BURK-sök och bibliotek.se33 är några exempel på databaser som Bibliotekstjänst driver. Utlåningsstrukturen har förändrats det . Folk- biblioteken behöver inte längre gå via läns- och regionbiblioteken och dessa i sin tur har förnyat sin verksamhetsidé. Detsamma kan sägas gälla för lånecentralerna som kallar sig informations- och lånecentraler34, och som samverkar kring olika informationsverk- samheter. Frågan är dock om dagens struktur är optimal, på vilket sätt dessa nivåer och organisationer överlappar eller samverkar och om inte resurser kan riktas om.