sou · GYB328 · 2010-04-29 00:00:00 — Vidare skulle särskild vikt läggas vid flickors och kvinnors intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Uppdraget skulle slutrapporteras . Kommittédirektivet i sin helhet återfinns i bilaga 1 och en lista på ledamöter i missivet. Även om Teknikdelegationen upprättades som en del av det statliga utredningsväsendet var kommittédirektivet tydligt med att den inte skulle fungera som en traditionell utredning. 3Ds 2007:38 Kunskapsdriven tillväxt - en första rapport från , Ds 2008:10 Insatser för att öka intresset för ingenjörsyrket -rapport från . delegationen arbeta utåtriktat genom aktiviteter som konferenser, massmedial medverkan och genomförande av kampanj. Delegationen uppmanades även att bjuda in lämpliga aktörer till samarbete i syfte att samordna och driva på arbetet med att öka intresset för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT.5 I denna anda har delegationen arbetat processinriktat och kommunicerat sitt budskap under utredningens gång i stället för att invänta ett färdigt betänkande. I bilaga 2 finns en lista på de aktiviteter som Teknikdelegationen har genomfört. Kortfattat kan delegationens arbetssätt beskrivas som en kombination av att utreda, uppmärksamma och rekommendera. Utredningsarbetet har fokuserat på tre områden som identifierats utifrån kommittédirektivet: dagens och framtidens situation: ansökningstal, demografi och arbetsmarknad lärarfortbildning, lärarutbildning och undervisning samverkan mellan skola och arbetsliv. På respektive område har en arbetsgrupp av delegationsmedlemmar ansvarat för aktiviteter, faktainsamling och beredning av delegationsbeslut. Arbetsgrupperna har också haft en roll i den utåtriktade verksamheten. Som en del av utredningsarbetet har delegationen gett ut sex delrapporter.6 Internationell jämförelse har utgjort en viktig del i utredningsarbetet. Delegationen har dels genomfört en kartläggning av nationella satsningar för att öka intresset för naturvetenskap och teknik i sex utvalda länder, dels gjort studiebesök i , och . Den internationella jämförelsen har framför allt fungerat som underlag för delegationens problemanalys och förslag. 5I betänkandet skrivs systematiskt matematik, naturvetenskap, teknik och IKT eftersom uppdraget anges i dessa termer i denna ordningsföljd. 6Rapport 2009:1 Nyfiken på naturvetenskap och teknik, Rapport 2009:2 Finns teknik och är matte svårt?, Rapport 2009:3 Samverkan mellan skola och arbetsliv – flaskhalsar och framgångsfaktorer, Rapport 2009:4 Hur gör man i andra länder?, Rapport 2010:1 Framtidens lärande, i dagens skola?, Rapport 2010:2 Lärarkompetensen i centrum – förutsättningar för utveckling genom den övergripande styrningen och ledningen av skolan. Utåtriktad verksamhet har spelat en mycket framträdande roll i delegationens arbete. Teknikdelegationen har kommunicerat sina budskap bl.a. via följande kanaler: månatligt nyhetsbrev via e-post medier: pressmeddelanden, pressinbjudan, debattartiklar seminarier, konferenser och rundabordssamtal. Beroende på aktivitet har Teknikdelegationen riktat sig till följande målgrupper: regering, myndigheter, kommuner och andra skolhuvudmän, lärare, skolledningar, studie- och yrkesvägledare, lärarutbildare, fackförbund, arbetslivsorganisationer och näringsliv, universitet och högskolor, studenter och elever samt organisationer som verkar för att öka intresset för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Allmänheten har fungerat som en sekundär målgrupp. Teknikdelegationens enskilt största utåtriktade aktivitet, och också den som vänt sig direkt till ungdomar, är breda linjen som beskrivs nedan. En mer detaljerad bild av den analys som ligger till grund för kampanjens utformning och innehåll finns i bilaga 3. Givet Teknikdelegationens övertygelse om att problemet med ett minskande intresse för naturvetenskap och teknik bland barn och ungdomar är betydligt mer djupgående än vad som kan lösas med enskilda kommunikationsinsatser, samt att attitydpåverkan för att vara framgångsrik bör bedrivas långsiktigt, arbetades konceptet Den breda linjen fram utifrån ambitionen att skapa en kostnads- och kommunikationseffektiv kampanj som kan få fler unga att välja yrkes- och studieinriktning mot naturvetenskap och teknik. Ett antal utmaningar, och strategier för att möta dessa, identifierades och utmynnade i en kampanj som syftar till att få fler blivande gymnasister att välja NV-programmet, för att i förlängningen utöka rekryteringsunderlaget till högre studier inom naturvetenskap och teknik. Av de som går NV-programmet fortsätter närmare hälften till utbildningar och yrken med teknisk eller naturvetenskaplig inriktning (källa SCB), vilket bekräftar antagandet att en ökning av andelen elever på NV-programmet i sin tur ökar antalet behöriga, och sökande, till högskole- och universitetsutbildningar inom teknik och naturvetenskap. Målgruppen för kampanjen är de niondeklassare som ska välja gymnasieinriktning , med särskilt fokus på dem som är intresserade av en bred studieförberedande gymnasieutbildning och som i många fall tvekar mellan SP- och NV-programmen. (/09) går av gymnasieeleverna , medan går samhällsvetenskapsprogrammet (SP). Teknikdelegationens undersökning visar att nästan hälften av dem som i första hand tänker välja SP också kan tänka sig att välja NV-programmet – det finns således potential att locka en större andel niondeklassare än att välja NV. Kampanjens huvudargument är att NV-programmet erbjuder valfrihet: NV är den bredaste gymnasieutbildningen med störst behörighet för att gå vidare mot högre studier. Argumentet är valt utifrån tesen att unga människor i högre grad än tidigare generationer utsätts för viktiga valsituationer redan tidigt i livet, som valfrihet och möjlighet att skjuta upp begränsande val till framtiden värderas högt. De 15-åringar som i Teknikdelegationens enkät uppger att de kommer att välja NV- programmet anger att de tror det är det program som är bäst, oavsett vad man vill jobba med, som främsta orsak. Kampanjens uppdrag blir således att stärka, och sprida, en redan existerande attityd (NV ger bäst valfrihet) snarare än att förändra attityder – vilket torde vara en mer rimlig målsättning för en enskild och tidsbegränsad kampanjinsats än att exempelvis försöka locka ointresserade elever till naturvetenskapliga och tekniska utbildningar med argument som teknik är roligt eller naturvetenskap är intressant. Kampanjen startade , och bedrivs som mest intensivt i två perioder: den första under gymnasie- valets första omgång , den andra i samband med det så kallade ändringsvalet . Eftersom kampanjen och dess budskap starkt associeras med den kontext den befinner sig i, har utgångspunkten för val av kanaler och kampanjaktiviteter varit att verka i miljöer där 15-åringar själva väljer att vara. I stor utsträckning har kampanjen nått målgruppen via Internet, men också genom fysiska möten på exempelvis gymnasiemässor och bio-evenemang runt om i landet, samt via annonsering i kollektivtrafik, dagspress, TV och genom direktutskick hem i brevlådan. Flera av kampanjaktiviteterna riktar sig förutom till huvudmålgruppen också till sekundära målgrupper som föräldrar, lärare, rektorer, syskon, näringsliv, journalister, opinionsbildare etc. som utgör viktiga påverkansgrupper för 15-åringarna. En redogörelse av samtliga kampanjaktiviteter, och en utvärdering av kampanjen som helhet kommer att sammanställas i en separat rapport efter kampanjens avslutande. Den som genomför sitt gymnasieval ska veta: att NV är den bredaste utbildningen känna: att NV inte är för nördigt. Med den nya kunskapen ska målgruppen aktivt välja ett naturvetenskapligt program som sitt första val. Av NV-väljarna ska fler än normal fluktuation ha valt NV. Dessa ska ha kommit från SP-programmet i huvudsak och inte från TE. Förutom att utvärdera den kvantifierbara måluppfyllelsen utifrån gymnasievalsstatistiken 2010, genomförs två så kallade OBS- mätningar av kampanjen – en under den första kampanjperiodens slutskede (februari) och en efter den andra kampanjperiodens avslutande (maj). Mätningarna innehåller i viss utsträckning också samma frågor som i delegationens enkät om gymnasievalet som genomfördes , i syfte att följa upp ifall fördelningen mellan NV och SP samt attityderna till vilket av programmen som uppfattas som bredast och mest intressant kvarstår eller har förändrats under kampanjens genomförande. Nio av tio 15-åringar hade sett kampanjen Det totala observationsvärdet vid den första kampanjutvärderingen var , vilket betyder att nio av tio i den primära målgruppen uppmärksammat kampanjen. De allra flesta har uppfattat kampanjens budskap, förstår vad den vill förmedla och anger att den har hög trovärdighet. En av fyra svarar att de blivit något mer intresserade av NV- programmet efter kampanjen. Bland dem som är osäkra på vilket program de ska välja svarar att de är lite mer intresserade av NV-programmet . Den allmänna inställningen till NV-programmet var i stora grupper mer positiv än vid mätningen . Bland SP-väljarna, dvs. den grupp kampanjen främst avser påverka, instämde var tionde i att kampanjen gett dem nya tankar om gymnasievalet och andelen positiva till NV-programmet ökade från till . Mätningen visar dessutom en tendens till fler förstahandssökande till NV-programmet (upp ), men också till TE-programmet (upp ). Teknikdelegationen har löpande lagt fram synpunkter och rekommendationer genom att aktivt relatera till pågående utbildningspolitiska reformer, såsom ny lärarutbildning, ny kursplan för teknikämnet och ny gymnasieskola. I detta betänkande görs en slutlig summering av Teknikdelegationens förslag till åtgärder och fortsatta insatser. 1.3Teknikdelegationens syn på uppdraget Eftersom Teknikdelegationens uppdrag är komplext och kan uppfattas på många olika sätt, har delegationen varit angelägen att göra en egen tolkning och låta sitt arbete styras därav. 1.3.1Vart vill vi komma? Först och främst anser delegationen att uppdrag av denna omfattning och komplexitet måste vägledas av en vision. Vi behöver uttalade ambitioner för vilket samhälle och vilken arbetsmarknad vi vill ha, för att sedan kunna sträva dithän. Teknikdelegationen har formulerat en vision i tre delar: Ett som har stor konkurrenskraft i den globala kunskapsekonomin och en stabil nationell arbetsmarknad. Ett som möter de stora gemensamma utmaningar som förestår, t.ex. inom miljö, demografi och infrastruktur. Ett som ger alla medborgare den kompetens som krävs för att förstå och tillgodogöra sig möjligheter och påverka utvecklingen i ett komplext och tekniskt avancerat samhälle. För att kunna uppnå detta krävs att vi satsar seriöst på matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Det gäller för att säkra ekonomi och arbetstillfällen i globaliseringens tid och att lösa en mängd svåra samhällsuppgifter såsom att skapa hållbar tillväxt, att garantera vård och omsorg för en åldrande befolkning, att driva komplexa system för infrastruktur, transport, logistik, samhällssäkerhet och krisberedskap, och att lösa klimat- och energifrågorna. Vägen dit går genom teknik och naturvetenskap i bred bemärkelse. Visionen har därför inte bara ett arbetsmarknadsfokus, utan den inbegriper även teknikens och naturvetenskapens ställning i samhället i stort. Ungas attityder till områdena grundläggs tidigt och påverkas av hela omgivningen: i familjen, från förskolan och genom hela utbildningssystemet, och under fritidsaktiviteter. Som samhällsmedborgare är vi dessutom alla omgärdade av komplexa tekniska system som förutsätter användarkompetens. Det troliga är att vårt vardagsberoende av teknik och naturvetenskap kommer att öka, och att kompetenskraven kommer att accelerera. Som demokratisk kunskapsnation måste vi vara redo för detta. På arbetsmarknaden måste det finnas spetskompetens i form av tekniskt och naturvetenskapligt utbildade individer, men också grundläggande och bred kompetens inom områdena i arbetskraften som helhet. För delegationen är det viktigt att markera att matematik, naturvetenskap, teknik och IKT inte bara berör specialister -det är en angelägenhet för alla arbetsgivare och arbetstagare. Visionens tre perspektiv ska därför ses som en helhet, och det finns ingen motsättning mellan de ekonomiska och de demokratiska motiven. Tvärtom är det till nytta för arbetsmarknaden och samhällsekonomin att den enskilde medborgaren får god tillgång till teknisk och naturvetenskaplig kunskap.7 Genom att utgå från denna vision har delegationen valt bort en snävare tolkning av uppdraget, nämligen att försöka reglera antalet tekniskt och naturvetenskapligt högskoleutbildade personer som arbetsmarknaden kommer att behöva. Det senare vore en återvändsgränd, av flera skäl. Många försök, både nationellt och internationellt, har visat att det är metodologiskt problematiskt. Central utbildningsplanering har alltid varit svår, och på en snabbt föränderlig, internationell arbetsmarknad har den allt mindre chans att lyckas. Tekniska och naturvetenskapliga yrkesroller är inte, och bör inte heller vara, statiska. Något perfekt beslutsunderlag finns därför inte, utan alla metoder som behandlar arbetsmarknadens framtida behov har sina begränsningar. Framtiden låter sig helt enkelt inte förutsägas med vetenskaplig exakthet. Visionen får ta vid. 1.3.2Vart är vi på väg? Teknikdelegationens vision ställer mycket höga krav på teknisk och naturvetenskaplig kompetens i samhällets alla delar. Tyvärr visar delegationens utredningsarbete att , i stället för att växla upp och förbereda sig på förestående utmaningar, har nedprioriterat allmänbildning inom naturvetenskap och teknik och skapat olika former av hinder mot kunskapsspridning inom ämnena. 7 För resonemang kring hur demokratisk tillgänglighet till kunskap skapar tillväxt, se Ds 2009:21 Bortom krisen – Om ett framgångsrikt i den nya globala ekonomin, s. 31 och Nihlfors, E. Kunskap vidgar världen -Globaliseringens inverkan på skola och lärande, s. 19-24. det redogör i detalj för delegationens syn, som kan sammanfattas som följer: Delegationen hyser stor tilltro till barns och ungdomars förmåga att ta till sig den teknik och naturvetenskap som de behöver i sitt vardagsliv. Att ungdomar har ett grundläggande intresse för frågorna har delegationen fått bekräftat. Detta bådar på många sätt gott . De stora bekymren handlar i stället om vuxenvärldens oförmåga att möta och fånga upp barns och ungdomars intresse. Många av de problem vi ser är resultat av beslut som påverkar unga men som är tagna av dem som är vuxna. Problematikens kärna är den förtroendekris som naturvetenskap och teknik genomgår bland ungdomar i hela västvärlden. Att ungdomar får allt svårare att se något samband mellan naturvetenskap och teknik å ena sidan, och sina egna drivkrafter för studier och karriärval å andra sidan, är en svår utmaning för alla moderna samhällen och utbildningssystem. Det ställer krav på att undervisningen inte bara är av god vetenskaplig kvalitet, utan också lyckas förmedla den värderingsdimension och den arbetslivs- och samhällsrelevans som ungdomarna söker. I har vi inte klarat att leva upp till detta. Teknikdelegationen ser nu hot mot såväl spetskompetensen som den breda kompetensen på arbetsmarknaden. När det gäller framtida tillgång till tekniskt och naturvetenskapligt utbildade finns ett tydligt kvantitativt problem. Alltför få väljer en sådan utbildning. Visserligen har antalet sökande till många av de aktuella högskoleutbildningarna ökat i senare års ansökningsomgångar, men denna ökning sker från en rekordlåg nivå och av sjunkande efterfrågan. Dessutom är rekryteringsbasen från gymnasieskolan i grunden alltför liten, bl.a. orsakad av ett olämpligt utformat behörighetssystem, och den riskerar att krympa ytterligare på grund av kraftigt minskande ungdomskullar framöver. Ökningen är därför på intet sätt tillräcklig för att möta det stora framtida behov som delegationen förutser. Det finns även utmaningar mot spetskompetensen som handlar om utbildningskvaliteten i sig. har visserligen teknik och naturvetenskap i svensk högskola generellt fallit väl ut i utbildningsutvärderingar och sektorn har legat långt framme när det gäller forskning och innovation på ett flertal områden.8 Med 8 Rapport 2007:31 R s. 101, Ds 2007:38 Kunskapsdriven tillväxt, s. 24-25. samhällets ökade kompetenskrav växer dock kraven på högskolan ständigt. Det återstår att se om utbildningarna kommer att klara av att förmedla de kärnkompetenser som behövs på framtidens arbetsmarknad och ligga i frontlinjen när det gäller exempelvis innovation och entreprenörskap. Det största hotet handlar emellertid om den breda kompetens som skulle ha byggts upp underifrån, genom skolsystemet. Här har Teknikdelegationens utredningsarbete blottlagt allvarliga brister. Ju fler kunskapsmätningar med alarmerande resultat som publiceras, desto tydligare framträder den svenska skolans oförmåga att ge alla elever en likvärdig grund i matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Otillräckligt ledarskap från skolhuvudmännens sida liksom bristfällig lärarutbildning och -fortbildning framstår som fundamentala problem i sammanhanget. Den negativa utvecklingen i skolan går tvärs emot Teknikdelegationens vision. Utan en solid grund kan vi inte heller få fram spetskompetens. Dessutom är det ett demokratiskt problem att inte alla elever kan garanteras högkvalitativ och likvärdig utbildning i ämnena. Ur ett arbetsmarknadsperspektiv är det en kompetensförlust att skolan inte förmår ge den naturvetenskapliga och tekniska grund som behövs i snart sagt alla arbeten. I förlängningen är det ett hot mot framtida konkurrenskraft.9 Teknikdelegationens huvudbudskap är att situationen nu bör betraktas som en kris: delvis på grund av hur de enskilda delarna fungerar , men framför allt därför att utvecklingen i sin helhet går åt fel håll. Om inget görs, riskerar gapet att växa alltmer mellan vad vi som samhälle behöver och vad vi faktiskt kan leverera. Förståelsen för denna problematik behöver nu öka, liksom förändringsviljan. Visserligen har en stark historia inom teknik och naturvetenskap, men det är riskabelt att tro att läget därmed är gott nog . Då både blundar vi för de problem vi har, och glömmer att den globala konkurrensen kräver handlingskraft av alla samhällen – oavsett tidigare framgångar. I många länder som jämför sig med har man redan insett detta. 9 Det finns forskning som visar att kvaliteten på undervisningen långt ner i åldrarna inverkar på en hel nations tillväxt. Ju högre elevprestationer i matematik, och i synnerhet, naturvetenskap, desto bättre verkar det gå för landet ekonomiskt. Se Storesletten, K. & Zilibotti, F. ur Tillväxt och ekonomisk politik red. Calmfors, L. & , M. s. 122, s.127. 1.3.3Hur vänder vi utvecklingen? För att vända den negativa utvecklingen och realisera visionen fullt ut fordras en ansenlig mobilisering av olika krafter i hela samhället. Delegationen menar att bör följa andra länders exempel och fastställa en nationell strategi för att säkra framtida kompetens inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Hur strategin rent konkret bör verkställas och vilka som är de ansvariga aktörerna beskrivs närmare i kapitel 8, medan de olika analyskapitlen, t.ex. Skolan (kapitel 5) och Högskolan (kapitel 6), ger en mer fullödig motivering till varför satsningen behövs. De bärande idéerna10 är följande: Rent kvantitativt behöver andelen ungdomar som väljer naturvetenskaplig och teknisk utbildning öka, såväl i högskola som gymnasieskola. Gymnasieskolans teknik- och naturvetenskapsprogram utgör den absolut viktigaste rekryteringsbasen för högskolans utbildningar, och därmed blivande spetskompetens, men är denna bas inte stor nog för att förse högskolan med tillräckligt många studenter. Gymnasieprogrammen har också ett viktigt egenvärde genom att ge teknisk och naturvetenskaplig allmänbildning till vårt samhälle. Det finns en mängd onödiga formella hinder för att öka kvantiteten, något som delegationen har ägnat kraft åt att påtala. Dit hör ett problematiskt behörighetssystem. Att denna typ av flaskhalsar försvinner är ett minimikrav. Avgörande för att förverkliga visionen är att vi höjer vår ambitionsnivå när det gäller utbildningskvalitet. Mycket pekar på att det är detta som skapar tillväxt i då ekonomierna blir alltmer sammanflätade.11 För del handlar det inte minst om att bygga en solidare kunskapsbas. För att ungdomar ska stå väl rustade för ett livslångt lärande och få förmåga att förhålla sig till, diskutera, ifrågasätta och utveckla teknikens och naturvetenskapens tillämpningar, krävs att de först får redskap att behärska de grundläggande vetenskapliga sambanden. Våra skolelever har rätt till gedigna grundkunskaper i matematik, naturvetenskap, teknik och IKT, förmedlade av ämnessakkunniga lärare, och våra högskolestudenter har rätt till utbildning som vilar på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet. Vi behöver nu bryta de negativa trenderna och hävda oss betydligt 10Liknande resonemang kring hur kunskapssatsningar bör utformas för att skapa tillväxt finns bl.a. i Braunerhjelm, P., , C., Svaleryd, H. Utvecklingskraft och omställningsförmåga – En globaliserad svensk ekonomi, s. 99 och Storesletten, K. & Zilibotti, F. 11Forskning refererad i Braunerhjelm, P., ., Svaleryd, H. s. 20-23, 99-100. bättre både i nationella utvärderingar och internationella jämförelser. För att säkra detta krävs kvalitetsutveckling på alla utbildningsnivåer.12 Teknikdelegationen förespråkar därför åtgärder som startar i de tidiga åldrarna och som sedan bärs av en progressionstanke. Det betyder att hela utbildningsväsendet, från förskola till högskola, inkluderas och att övergångarna mellan olika stadier är smidiga. För att förverkliga visionen krävs också att kunskapen blir tillgänglig. Tillgänglighet är en fråga om demokratiska rättigheter, men även ett sätt att stärka konkurrenskraften. Åtskilliga studier visar hur viktigt det är för tillväxten att samhället tar vara på kunskap och förmår sprida den så brett som möjligt.13 Delegationens grundsyn är här att mångfald, vare sig det handlar om kön, kultur eller erfarenhet, skapar mervärde. Vi bör bli bättre på att bygga på den mångfald som finns i det svenska samhället . Med skev utbildningsrekrytering går vi miste om ett stort antal begåvade elever. Det är ur ett mångfaldsperspektiv som delegationen har valt att se sitt särskilda uppdrag att öka flickors och kvinnors intresse för områdena. Delegationen menar att punktinsatser riktade mot flickor inte räcker för att öka flickors intresse för ämnena eller för att utjämna den skeva könsfördelningen i teknisk högskoleutbildning. För detta krävs långsiktigt arbete för att bredda rekryteringen och tillgängligheten för alla – oavsett kön eller social bakgrund. Delegationen ägnar frågan särskild uppmärksamhet i avsnitt 6.4.3. Det var även med detta perspektiv delegationen beslutade att i arbetet med breda linjen (se avsnitt 1.2) inte försöka rikta sig speciellt till flickor, utan istället anta ett angreppssätt baserat på vad en stor del av den totala målgruppen (15-åringar i färd med att välja gymnasieprogram) kunde tänkas ha gemensamt och appelleras av – oavsett faktorer som kön, specialintressen och bakgrund – för att på så sätt också nå fram till flickorna. Enligt den första kampanjutvärderingen har angreppssättet visat sig framgångsrikt. I de få fall resultaten skiljer sig åt mellan flickor och pojkar är det till flickornas fördel. Exempelvis har kampanjfilmen i något högre grad uppmärksammats av flickor 12Braunerhjelm, P., , C., Svaleryd, H. s. 99-100. , T., Braunerhjelm, P., , U. Det svenska miraklet i repris? s. 14, Storesletten, K. & Zilibotti, F. s. 131, SOU 2008:69 Välja fritt och välja rätt s. 21-22, the worlds best performing school systems come out on top s. 35. än pojkar, och flickor svarar också i högre utsträckning än pojkarna att de upplever kampanjens budskap som mycket tydligt. Förnyad undervisning är en nyckelfaktor i sammanhanget.