sou · GYB398 · 2010-12-16 00:00:00 — anläggning för distribution av bränsle m.m. längs med en regional led. Under det administrativa förfarandet framkom att tillstånd hade beviljats en annan operatör att inrätta en bränsledistributionsanläggning på kort avstånd från den plats som Attanasios ansökan avsåg. Eftersom det fanns ett krav i italiensk lagstiftning på tre kilometers minimiavstånd mellan anläggningarna nekades Attanasio tillstånd. fann att lagstiftningen gynnade aktörer som redan var etablerade i och kunde avhålla, eller till och med hindra, aktörer från andra medlemsstater att få tillträde till den italienska marknaden.69 Analogt kan även noteras att en skyldighet för en köpare att bosätta sig på den köpta jordbruksfastigheten har ansetts utgöra ett hinder mot den fria kapitalrörligheten.70 Sammantaget menar jag att det inte kan uteslutas att de kriterier som uppställs i lagförslaget avseende tillstånd skulle kunna strida mot etableringsfriheten. Tillämpning av praxis på lagstiftningsförslaget Enligt Utredningens förslag reserveras gårdsförsäljning för tillverkare som erbjuder besöksverksamhet. Gårdsförsäljningen gäller vidare för egenproducerade alkoholdrycker och andra alkoholdrycker av samma slag som tillverkaren själv tillverkar. Volymbegränsningar uppställs, såväl avseende försäljning till viss kund som avseende den årliga försäljningen. Dessa begränsningar påverkar alla som skulle kunna vara intresserade av att starta gårdsbutik, såväl svenska som utländska tillverkare. Som lagförslaget ser ut blir det inte fråga om att uppställa några krav på att tillverkaren t.ex. ska äga mark där gårdsbutiken ligger, och inte heller att gårdsbutiken ska ligga på landsbygden. Några nationalitetskrav uppställs inte såvitt gäller de personer som kan få tillstånd att öppna gårdsbutik. Förslaget saknar koppling till lokalproducerade drycker utan är neutralt avseende produkternas ursprung. Det kan dock inte uteslutas att de kriterier som uppställs, som syftar till att skydda folkhälsan, innebär att gårdsförsäljning primärt blir intressant ifråga om småskalig försäljning. Det finns en risk för att detta skulle kunna anses innebära att det blir svårare 69Mål C-384/08 2010 s. I-0000 punkt 45. 70Mål C-370/05 Festersen 2007 s. . eller mindre attraktivt för utländska tillverkare att etablera sig. Om så skulle vara fallet bör dock en sådan begränsning kunna motiveras med hänvisning till allmänintresset. Det framstår däremot som uteslutet att med hänvisning till allmänintresset kräva på att gårdsbutiker måste bedriva produktion lokalt och att en viss andel av butikens försäljning ska avse lokalproducerade produkter . Övervägande skäl talar för att detaljhandelsmonopolet alltjämt skulle bedömas enligt artikel 37 FEUF som reglerar statliga handelsmonopol, även om gårdsförsäljning skulle tillåtas. Detaljhandelsmonopolets existens skulle därmed inte komma att ifrågasättas som sådant av . Den svenska alkohollagstiftningen som helhet skulle troligen, även om gårdsförsäljning införs, avse ett mål av allmänintresse. Målet är alltjämt folkhälsan, ett mål som dock i enlighet med vad som utvecklats i detta utlåtande konsekvent har balanserats i den svenska lagstiftningen mot berättigade konsumentintressen avseende utbud av alkoholdrycker. Förutsatt att det finns ett konsumentintresse för gårdsförsäljning och att detta intresse anses berättigat från alkoholpolitiska utgångspunkter går det att argumentera trovärdigt ur ett EU-rättsligt perspektiv för att gårdsförsäljning passar in i det befintliga systemet. Att begränsa gårdsförsäljningen på olika sätt tillser att den inte blir ett alternativ till Systembolagets försäljning, utan istället får karaktären av ett nischutbud som knappast tillhandahålls . Därmed minskar man påtagligt risken för att alkoholkonsumtionen stiger, och att försäljning sker till ungdomar, onyktra kunder eller langare. Det kan inte uteslutas att gårdsförsäljning utgör ett indirekt handelshinder och även ett etableringshinder. Mål av allmänintresse kan utgöra skäl till avsteg från de fria rörligheten. Dock måste den nationella lagstiftningen vara utformad så att den är ändamålsenlig och proportionell. Dessa krav innebär att gårdsförsäljning måste utformas så att alla europeiska producenter med sina produkter får tillgång till den nya försäljningskanalen. Om gårdsförsäljning rättsligt eller faktiskt reserveras för enbart svenska tillverkare och deras produkter blir det mycket svårt att förklara för varför lagstiftningen uppfyller nämnda kriterier. Förutsatt att lagstiftningen utformas på ett sätt som bereder europeiska tillverkare och deras produkter tillträde till gårdsförsäljning så bör det dock vara möjligt att få acceptans för ett sådant system EU-rättsligt. Den småskaliga alkoholproduktionen 2010 Sammanfattning av en enkätundersökning I den här studien har läget 2010 och den pågående utvecklingen inom den småskaliga produktionen av alkohol beskrivits utifrån frågor som ställts till småskaliga producenter. Svaren har bearbetats och dess effekter på sysselsättning och ekonomi har analyserats. Rapporten inleds med en beskrivning av företagandet på landsbygden baserad på källmaterial. Därefter redovisas resultatet av enkätstudien och avslutningsvis presenteras en analys av resultatet. Resultaten visar att de småskaliga dryckesproducenterna har planer för sin utveckling, men den överväldigande majoriteten kommer trots tillväxt att fortsätta vara mikro- och enmansföretag också vid ett tillåtande av gårdsförsäljning. Den direkta sysselsättning som skapas ger följder i form av indirekta och inducerade jobb som ökar den ekonomiska effekten. Sammanställningen visar att den viktigaste utvecklingsfrågan handlar om förbättrade försäljningsmöjligheter. Ett tillåtande av småskalig försäljning direkt till konsument ses närmast som en central omständighet för att bedriva en småskalig verksamhet, betydelsefull för företagens utveckling och branschens framåtskridande. Producenterna har ett intresse för att hantverksmässigt utveckla nya produkter. Den småskaliga branschen är ung och under utveckling. Bra råvaror och fördjupad hantverkskompetens ger möjlighet att upptäcka karaktärer, smaker och nyanser som leder till nya produkter. Att etablera en småskalig verksamhet är relativt kostsamt och kräver uthållighet, nyfikenhet och ett stort intresse. Ett intryck från studien är att det är detta engagemang som driver många av tillverkarna att fortsätta sitt arbete, trots besvärliga regelverk, kostbara investeringar och inledningsvis svag lönsamhet. Denna studie av de småskaliga alkoholproducenterna har genomförts . Syftet har varit att beskriva och analysera den pågående utvecklingen inom den småskaliga produktionen av främst vin, fruktvin och öl och dess effekter på sysselsättning och ekonomi på landsbygden. Rapporten inleds med en beskrivning av företagandet på landsbygden baserad på källmaterial. Därefter redovisas resultatet av enkätstudien och avslutningsvis presenteras en analys. För innehållet svarar () som har genomfört denna studie med stöd av främst och (), (), () samt och () kompletterat med synpunkter från utredningens sakkunniga och experter. Landsbygden och dess företagande Den strukturella förändringen av landsbygdens näringsliv har varit omfattande och pågått . Historiskt sett har jord- och skogsbruket dominerat företagandet på landsbygden och svarat för merparten av sysselsättningen. var av arbetskraften sysselsatt i jordbruk medan sysselsättningen i näringen , , var inom jordbruket och inklusive binäringarna. fanns det ungefär 250 000 jordbruksföretag medan antalet sjunkit till knappt 73 000 (SCB). Totala antalet sysselsatta inom jordbruket, både stadigvarande och tillfälligt sysselsatta, uppgick till drygt 177 000 personer, varav var heltidsarbetande (SCB). Mest betydelsefullt, sett som andel av totala antalet förvärvsarbetande, är jordbruket på samt i och . I de fyra nordligaste länen dominerar husdjursföretagen och små gårdar. I och norra finns många stora växtodlingsgårdar. Trädgårdsodlingens ca 3 000 företag återfinns främst i samt i närheten av tätorter. Både frilands- och växthusarealen för odling av trädgårdsväxter har varit i stort sett oförändrad medan odlingen av frukt och bär har ökat. En stor andel av de svenska lantbrukshushållen har sin huvudsakliga försörjning genom arbete utanför företaget och bedriver jord- och skogsbruk som deltidsverksamhet (SOU 2006:106). Strukturomvandlingen inom de gröna näringarna har inneburit att övriga verksamheter fått en ökad betydelse för försörjningen. Tjänstesektorn har vuxit medan jord- och skogsbruk och tillverkningsindustrin har en fortgående minskad betydelse för den direkta sysselsättningen. Tätorter på landsbygden har drabbats av industrinedläggningar och många lantbruksföretag har lagts ned. har den offentliga sektorns tillväxt balanserat effekterna av minskat arbetskraftbehov i näringslivet. har emellertid den offentliga sektorns storlek varit i det närmaste oförändrad. Detta har lett till ett ökat behov av nya företag för att skapa nya jobb samt en allt tydligare ekonomisk diversifiering av lantbruksföretag. Generellt sett är landsbygdens företag mycket små. Den övervägande delen är ensamföretag utan anställda. av företagen på landsbygden, oavsett bransch, saknar anställda (SOU 2006:106). Befolkningsminskningen i många områden och de på många håll långa avstånden har bidragit till en försvagning av de sociala och ekonomiska villkoren. Trots att få jobb genereras direkt av lantbruksföretagen är de fortsatt en ekonomisk plattform genom sina direkta och indirekta effekter, bland annat genom underleverantörer och köp av tjänster, men det uppstår även inducerade sysselsättningseffekter genom kedjeeffekter genom tjänster, produkter och lokal service. Nya affärsområden och produkter utvecklas och det finns en växande grupp företagare som genom diversifiering av gårdens verksamhet har utvecklat nya inkomster vid sidan om traditionell lantbruksverksamhet. Bland nya verksamheter med ökad betydelse är bland annat olika former av entreprenadverksamhet, hästverksamhet, turism, småskalig förädling av råvaror och lokal försäljning av företagens produkter. Ett annat exempel på ny verksamhet är landsbygdsturismen som har blivit en allt viktigare komponent i utvecklingen av landsbygdens näringsliv. Den landsbygdsturism som bedrivs i kombination med lantbruk beräknas omsätta ca (LRF, 2010). Det bedöms finnas en betydande utvecklingspotential för turismföretagande i många gles- och landsbygdsområden. I den europeiska landsbygds- och sammanhållningspolitiken har landsbygdsutveckling och bland annat turismföretagande identifierats som ett angeläget utvecklingsområde. Den framväxande turismnäringen på landsbygden består huvudsakligen av deltidsentreprenörer och kombinationsföretag, men också av ett växande antal småföretag som ofta drivs av kvinnor. Det småskaliga turismföretagandet innefattar inriktningar som Bo på lantgård, upplevelseaktiviteter, ekoturism eller natur- och kulturturism där plattformen är gården. En ny variant är besök på svenska vingårdar. Undersökningen har genomförts 9/6–9/8 2010 som en webbaserad enkät, med frågor om främst aktuell och bedömd framtida produktion, försäljning och utvecklingshinder. Respondenterna har i huvudsak kontaktats via småproducenternas intresseorganisationer. Intresseorganisationerna organiserar huvuddelen av de relevanta aktörerna inom sektorn. Därtill har intresseorganisationerna via sina medlemmar och nätverk god överblick över andra producenter i respektive bransch vilket inneburit att ytterligare ett antal personer har kunnat kontaktas. Respondenternas svar har avidentifierats och därefter har materialet bearbetats statistiskt. Det statistiska underlaget har kompletterats med samtal med ett antal producenter för att öka insikten i branscherna. Den sammantagna svarsfrekvensen på frågeenkäten var med en variation inom de olika delområdena på . En bortfallsanalys visar att svaren i huvudsak bör ge en god bild av läget i den småskaliga verksamheten. Bland vinodlarna har nästan alla relevanta producenter medverkat i studien och bortfallet omfattar främst hobbyproducenter. Bland de småskaliga bryggarna har hälften medverkat och inga systematiska fel, som kan tänkas snedvrida resultaten, har upptäckts i bortfallet, dvs. de som besvarat enkäten skiljer sig inte nämnvärt från dem som inte besvarat frågorna om man jämför produktionens omfattning. Gruppen bryggare omfattar enbart producenter som är kommersiellt etablerade. Bland övriga dryckesproducenter har de som står i begrepp om att kommersialiseras inte fångats i nämnvärd omfattning. Den framtida utvecklingen och potentialen för delbranschen bryggare och gruppen övriga drycker kan därför vara underskattad i denna undersökning. SOU 2010:98 Bilaga 3 Svarsfrekvens totalt och fördelat per intresseinriktning Antal svar (st) Svarsfrekvens (%) Fruktvin och övriga kontakter Svaren i de följande avsnitten har grupperats på vinodlare, småbryggerier samt övriga producenter. Gruppen övriga producenter är en sammanslagning av fruktvin-, cider-, mjöd- och spritproducenter och övriga drycker för att undvika att svar skulle kunna härledas på grund av liten svarsgrupp. Av 90 berörda svarade 71 (78,). Svaren omfattar både vingårdar som redan är kommersiella och sådana som bedömts kunna bli kommersiella . Mindre än en tredjedel av respondenterna kan betraktas som kommersiella i bemärkelsen att de har någon produkt tillgänglig på marknaden, antingen på restauranger eller på Systembolaget. Resultatet sammanställs i figur 2. Den genomsnittliga omsättningen för alkoholproduktionen på de svenska vingårdarna är och har av producenterna bedömts öka till . Vingårdarna omsätter tillsammans nära vilket producenterna bedömer kommer att tiodubblas till nära 22 miljoner . Respondenterna har i genomsnitt 1 065 vinstockar vilket bedömts öka till drygt 2 500 på de nuvarande vingårdarna. Sammantaget har respondenterna 70 320 vinstockar, vil- ket väntas öka till nära 165 000 vinstockar . På vingårdarna produceras utöver vin även andra drycker, till exempel fruktvin, cider och i ett fåtal fall även spritdryck. Inom femårsperioden finns det även vingårdar som avser att börja brygga öl. Andelen egenproducerad råvara uppgår till och förväntas minska något till . Tillsammans finns på vingårdarna 73 olika produkter (3 stycken i genomsnitt) vilket bedöms öka till över 200 (3,6 i genomsnitt). Dessa siffror inkluderar även andra alkoholprodukter än vin. Sammantaget produceras på gårdarna vin och producenterna bedömer att kvantiteten kommer att öka till knappt . Den genomsnittliga mängden vin som framställs per vingård är vilket har bedömts öka uppemot per gård . Vingårdarna sysselsätter i genomsnitt på årsbasis 1,2 personer i den sammantagna verksamheten. bedömer producenterna att sysselsättningen kommer att öka till i genomsnitt 2,2 personer. Den sammantagna sysselsättningen på vingårdarna motsvarar drygt 50 heltidsjobb och bedöms ha ökat till över 110. För vingårdarna är Systembolaget den viktigaste försäljningskanalen med en sammantagen försäljning på i den undersökta gruppen. Därefter följer partihandel (), export () och Internetförsäljning via utländsk återförmedling (). Om Gårdsförsäljning hade varit tillåten bedömer man att man hade sålt den vägen, dvs. nästan i paritet med försäljningen via Systembolaget. skulle gårdsförsäljningen ha vuxit till att omfatta totalt enligt produ- ökar även försäljningen via partihandel och Systembolaget. som genomsnitt per gård är Systembolaget den mest omfattande kanalen för vin med per vingård (29 vingårdar) medan exporten är störst för 8 vingårdar med en genomsnittlig exportvolym på . I den ökande försäljningen bör beaktas att produkterna lagras och att detta påverkar hur stor kvantitet som är möjlig att bjuda ut till försäljning. På så sätt innefattar producenternas bedömning av säljbara kvantiteter även den produktion som fanns i lager när denna studie genomfördes. Resultattabell för småskalig vinproduktion Figur 2 Sammanställning av enkätresultat inklusive svarandes bedömning av utvecklingen , (2010) per gård (kr) Alkoholproduktionens totala omsättning (kr) Genomsnittligt antal vinstockar per gård (st) Antal vinstockar totalt (st) Genomsnittligt antal produkter per gård (st) Antal olika produkter totalt (st) Genomsnittlig mängd vin per vingård (liter) Total vinproduktion (liter) Genomsnittligt antal sysselsatta per gård Totalt antal sysselsatta (årsverken) Genomsnittlig andelen egenproducerad råvara (%) Genomsnittlig försäljning (liter) via Systembolaget, Total försäljning (liter) via Systembolaget Genomsnittlig försäljning (liter) via partihandel (restauranger), per berörd gård Bilaga 3 SOU 2010:98 , (2010) Total försäljning (liter) via partihandel (restauranger) Genomsnittlig försäljning (liter) via export, per Total försäljning (liter) via export Genomsnittlig försäljning (liter) via Internet (utländskt ombud), per berörd gård Total försäljning (liter) via Internet (utländskt ombud), per gård Genomsnittlig försäljning (liter) via Gårdsför- säljning, om det hade varit tillåtet, per gård Total försäljning (liter) via Gårdsförsäljning, om det hade varit tillåtet Bland vinproducenterna har man angivit att förbättrade försäljningsmöjligheter är den viktigaste utvecklingsfrågan följt av tillgång till utbildning, fortbildning och rådgivning. Därefter följer ökad kvalitet på produkterna i branschen som rankats lika med tillgång på bra råvara. Figur 3 Viktiga områden för den småskaliga vinproduktionens utveckling (fördelning av svar) Ökad kvalitet på produkterna i i branschen I följande sammanställning redovisas resultatet av svaren från ölbryggarna. Av 20 tillfrågade småbryggerier besvarade hälften frågeenkäten. Den genomsnittliga omsättningen för småbryggerierna i undersökningen är . Bryggarna bedömer att omsättningen i genomsnitt ökat till . Bryggerierna använder totalt drygt spannmål för sin produktion vilket bedöms fördubblas . Den sammantagna produktionen bland respondenterna är närmare öl/starköl vilket beräknas öka till knappt . I genomsnitt produceras per bryggare i undersökningen. Hos ett fåtal förekommer även destillering av sprit. I genomsnitt har småbryggerierna i undersökningen drygt 11 produkter i sitt sortiment vilket beräknas öka till igenomsnitt 14 . Den genomsnittliga sysselsättningen är drygt 3,8 årsarbeten per bryggeri med en bedömd ökning till 5,75 . Sammantaget bidrar bryggerierna i undersökningen med motsvarande drygt 34 årsarbeten och förväntas växa till 58 årsarbeten . De största volymerna från de små bryggerierna säljs via Systembolaget, sammantaget nära , vilket bedöms öka till närmare . Partihandel står för nära och väntas kunna öka till upp emot . Export står sammantaget för och förväntas öka till . Gårdsförsäljning, om den varit tillåten, bedöms sammantaget ha kunnat stå för (ca per bryggeri) och öka till över (per bryggare). Resultattabell för småskaliga ölbryggare Figur 4 Sammanställning av enkätresultat inklusive svarandes bedömning av utvecklingen Produktionens genomsnittliga omsättning per bryggare (kr) Produktionens totala omsättning (kr) Genomsnittlig råvaruförbrukning per bryggare (kg spannmål) Total råvaruförbrukning (kg spannmål) Genomsnittligt antal produkter per bryggare (st) Antal olika produkter totalt (st) Genomsnittlig mängd öl per bryggare (liter) Total ölproduktion (liter) Genomsnittligt antal sysselsatta per bryggare Totalt antal sysselsatta (årsverken) Genomsnittlig andelen egenproducerad råvara (%), per bryggare Genomsnittlig försäljning (liter) via System- bolaget, per berörd bryggare Total försäljning (liter) via Systembolaget Genomsnittlig försäljning (liter) via parti- handel (restauranger), per berörd bryggare SOU 2010:98 Bilaga 3 Total försäljning (liter) via partihandel Genomsnittlig försäljning (liter) via export, per Total försäljning (liter) via export Genomsnittlig försäljning (liter) via Internet (utländskt ombud), per berörd bryggare Total försäljning (liter) via Internet (utländskt Genomsnittlig försäljning (liter) via Gårdsför- säljning, om det hade varit tillåtet, per bryggare Total försäljning (liter) via Gårdsförsäljning, om det hade varit tillåtet Den mest framträdande utvecklingsfrågan handlar om förbättrade försäljningsmöjligheter. Därefter rankas tillgång till investeringskapital, bättre lönsamhet och tillgång till bra råvara. Figur 5 Viktiga områden för småbryggeriernas utveckling (fördelning av svar) Ökad kvalitet på produkterna i branschen I detta avsnitt har svaren lagts samman från dem som tillverkar drycker där urvalsgrupperna varit relativt små. De drycker som urvalsgruppen omfattar är frukt-, bär- och honungsvin samt cider, mjöd, sprit och övrigt. Avsikten med hopslagningen har varit att hindra att enskilda producenters svar identifieras. Av 15 potentiella respondenter har svar inkommit från . Den genomsnittliga omsättningen för alkoholproduktionen och relaterade verksamheter per företag är nära och beräknas öka till i genomsnitt . Spridningen mellan de olika producenterna är emellertid stor. Den sammantagna omsättningen för respondenterna är och förväntas öka till . Spannmål, frukt, bär och växtdelar samt druvor är de viktigaste råvarorna i gruppen. Andelen egenproducerad råvara i gruppen är och förväntas stiga till . Produktionen av drycker baserade på frukt och bär omfattar f.n. i genomsnitt per producent i urvalsgruppen. Störst omfattning har i ordning f.n. fruktvin, cider och sprit. Kvantiteten förväntas öka till då även sprit förväntas bli den största produkten i gruppen följt av fruktvin och cider. Tillsammans producerar de vilket förväntas öka till strax över . Produktionen av drycker baserade på vilda bär är i genomsnitt per producent vilket bedöms öka till . I studien har inte de större producenterna, som defini- tionsmässigt är småföretag, medverkat vilket innebär att siffrorna inte speglar branschen. Produktionen av småskalig cider omfattar totalt och förväntas öka till per producent . Av mjöd/honungsvin och Gotlandsdricka produceras totalt vilket förväntas öka till . F.n. finns det inte någon kommersiell försäljning av Gotlandsdricka. Sprittillverkningen omfattar och förväntas öka till strax över . Det genomsnittliga antalet alkoholprodukter per företag är knappt 10 och förväntas stiga till drygt 11 . I genomsnitt omfattar sysselsättningen i företagen 3,4 årsarbeten vilket förväntas öka till 5,3 . Den sammantagna sysselsättningen är knappt 38 jobb vilket förväntas öka till ca 75 . Den främsta försäljningskanalen i gruppen övriga drycker är Systembolaget med totalt . förväntas denna försäljning öka till . Därefter kommer partiförsäljning med med förväntad ökning till . Export omfattar och väntas öka till . Gårdsförsäljning, om det varit tillåtet, bedöms sammantaget kunna omfatta för att öka till . Resultattabell för småskaligt framställda övriga drycker Figur 6 Sammanställning av enkätresultat inklusive svarandes bedömning av utvecklingen Produktionens genomsnittliga omsättning per producent (kr) Produktionens totala omsättning (kr) Genomsnittligt antal produkter per producent (st) Antal olika produkter totalt (st) Genomsnittlig mängd dryck per producent (liter) Total produktion (liter) Genomsnittligt antal sysselsatta per producent Totalt antal sysselsatta (årsverken) Genomsnittlig försäljning (liter) via Systembolaget, Total försäljning (liter) via Systembolaget Genomsnittlig försäljning (liter) via partihandel (restauranger), per berörd producent Total försäljning (liter) via partihandel Genomsnittlig försäljning (liter) via export, per Total försäljning (liter) via export Genomsnittlig försäljning (liter) via Internet (utländskt ombud), per berörd producent Total försäljning (liter) via Internet (utländskt ombud) Genomsnittlig försäljning (liter) via Gårdsför- säljning, om det hade varit tillåtet, per producent Total försäljning (liter) via Gårdsförsäljning, om det hade varit tillåtet Utveckling av övriga drycker