sou · GYB352 · 2010-08-03 00:00:00 — Likaså skall betonas att gruppskillnader baserat på kön är kvantitativt begränsade och att det föreligger stora överlappningar mellan könen (et al., 2006). Olika domäner uppvisar skillnader i olika riktningar. Det ska också betonas att både definitionen av domäner och mätmetoderna inom domäner kan ge bidrag till att fynd av systematiska könsskillnader som saknar egentlig relevans (extern validitet kan vara låg). Uppmärksamhetsfunktionen är central för att kunna klara sig i skolan och barn med störningar i uppmärksamhet som vid t.ex. ADHD betalar ett högt pris för det. Uppmärksamhetsförmåga är svårt att mäta eftersom det begreppet innefattar flera underfunktioner som förmågan att rätt uppfatta ny information, hålla kvar fokus på rätt sak samt kunna förflytta uppmärksamheten till något nytt. Dessutom påverkas uppmärksamheten av viljan att koncentrera sig. Även tendens till att använda olika strategier för inlärning kan påverka hur bra uppmärksamhetsförmågan uppskattas till. (, Dritschel, & , 1998). ansågs störningar i uppmärksamhetsförmågan vara väsentligt vanligare hos pojkar än hos flickor. Uppskattningar om att ADHD var vanligare hos pojkar har ersatts med en viss överrepresentation hos pojkar och en omtolkning av tidigare fynd. Pojkar har en större tendens att externalisera sin brist på adaptation och fickors brist i uppmärksamhet i undervisningen blir därför mindre synlig än pojkars (, 2008). Denna könsskillnad i symptombild gör att pojkar oftare blir remitterade för utredning och behandling än flickor. Skillnaden med lite fler pojkar som har uppmärksamhetsstörning är en del men inte hela förklaringen till att fler pojkar än flickor har dyslexi. Den senare utvecklingskurvan för pojkar är tydligt markerad i skillnader i uppmärksamhetsförmågan. Det reser den viktiga frågan om orsaken till skillnader i skolprestation som man ser i skolan mellan könen. En god hypotes tycks vara att förmågan att leda sin egen inlärning utan kontinuerlig social styrning i den pedagogiska situationen möjligen utvecklas senare hos pojkar än hos flickor. Det är tydligt att det egna sökandet efter kunskap och färdigheter släpar särskilt efter hos barn med uppmärksamhetsstörning. Skillnaden mellan pojkar och flickor i skolprestation kan möjligen få ett bidrag av pojkarnas eftersläpning i utvecklingen av uppmärksamhetsförmågan, dvs. samma faktor, på gruppnivå. Hypotesen är testbar men den nödvändiga typen av explicit prospektiv prövning av olika pedagogiska modeller är ovanliga i dagens skolforskning. Språkförmågan är av central betydelse för att barn ska kunna komma till sin rätt i skolan och i livet. Språkförmågan är förhållandevis lätt att utvärdera under olika även i tidiga stadier av ett barns utveckling. Gör man det lite mer systematiskt kommer man att finna t.ex. att påverkan på språkutvecklingen i tidiga barnaår är starkt associerad med en överrrisk för autism och ADHD (, , , Kadesjo, & , 2006). Vi har egna data som entydigt visade att barns läsförmåga i fjärde klass direkt predicerade om barnet skulle nå gymnasiebehörighet i nionde klass (opublicerade observationer). (Intelligensmätning visade liknande men väsentligt lägre grad av samvariation.) Pojkar har en överrepresentation bland barn med läsproblematik (Rutter et al., 2004). Möjligen beror det på en större bland pojkar än flickor vilket skulle ge fler på toppen och botten i prestation. Likaså är det debatterat vilka delar av läs och skrivprocessen som uppvisar könsskillnader. Möjligen är det så att de delar som kräver en mycket stark koncentrationsförmåga (skrivning) ger större nackdel för pojkar än andra delar av läs och skrivprocessen (, , , Wijsman, & Raskind, 2008). Arbetsminnet är en del av det exekutiva systemet och vars funktion mognar under barnaåren. Det är möjligt att arbetsminnet är träningsbart men framför allt att man genom träning kan snabba på utvecklingen för att nå sin fulla potential. möjligen också viss spridning till närliggande kognitiva domäner (, , , , & , 2009). Det ser ut som om skillnaden mellan pojkar och flickor avtar med åldern och att den skillnaden möjligen sammanhänger med den utvecklingen som pojkarna har. Den skillnaden skulle till en del kunna vara en förklaringsgrund till systematiska skillnader mellan pojkars och flickors skolprestationer. IQ och arbetsminne utvecklas under barnaåren och samvarierar starkt. Sannolikt är arbetsminnets storlek avgörande för det som mäts när man uppskattar IQ med tester. IQ är det man mäter med tester och testernas resultat och konstruktion görs utifrån normpopulation. Testerna är konstruerade och balanserade för att ge samma värde för pojkar och flickor. Om man applicerar delar av ett IQ test kommer de delar som anger språklig förmåga att gynna flickor något och vice versa med avseende på tredimensionellt spatialt tänkande för pojkar. Det betyder att IQ är ett så brett begrepp att det inte är en enkel kognitiv domän utan en högnivåfunktion som får bidrag från många domäner. Genom testernas konstruktion är det mindre meningsfullt att leta efter systematiska skillnader i IQ mellan könen. För att diskutera skillnader av systematiskt slag i begåvning är det delkomponenter som bör diskuteras. Det faktum att IQ är baserat på tester hindrar inte att det finns starka ärftliga komponenter som bestämmer till individens potentiella IQ. I själva verket ter det sig som hereditet dominerar och IQ bara till en del är träningsbart ovan för en individens potential. Ett intressant fynd är att funktionen i det exekutiva systemet som står under inflytande av dopamin uppvisar en könsskillnad under tidig pubertet. En genvariant som påverkar uttrycket för dopaminssystemet (Val108/158Met polymorfism i Catechol-O- metyltransferas (COMT) genen) är associerad med en skillnad i verbalt IQ hos pojkar på upp 10 IQ-enheter medan samma genvariant inte ger någon skillnad hos flickor (, 1993). Resultaten understryker att sammansatta begrepp som vi kallar mänskliga egenskaper har inflytande från olika faktorer där genetiska faktorer utgör en avgörande del. Det finns en reproducerbar skillnad i spatial förmåga mellan könen (pojkar får bättre resultat i tester) utan att en enhetlig förklaring av fyndet framkommit (, 1993). Fyndet samvarierar med subtila könsskillnader i struktur och funktion i de delar av hjärnan som hanterar spatial förmåga (hjässloben). Det är visat att tidig exponering av hjärnan för testosteron påverkar dessa hjärnstrukturer liksom denna egenskap i positiv riktning. Möjligen är detta en av de delfaktorer som samverkar till att pojkar som grupp visar en mindre avvaktande hållning till teknikämnena än flickor. När man testar matematisk förmåga på amerikanska skolbarn är pojkar marginellt bättre än flickor och tydligast i uppgifter som hanterar spatiala resonemang (et al., 2000). I svenska skolan är prestationer i matematik bättre för flickor än för pojkar. Det finns ingen accepterad förklaring till denna skillnad mellan neuropsykologins robusta fynd och skolresultaten. Möjligen är ämnesinnehållet i matematik på en nivå som inte utmanar resonemang utan är mer inriktad på färdighetsträning (räkning etc.). Modellen att träna färdighet i egen regi som undervisningsform är en modell där kraven på mognad hos den enskilde eleven är hög särskilt vad avser koncentrationsförmåga och motivation. Det talar för att flickor gynnas i den modellen på grund av tidigare mognad. Kritik av den typen har förekommit bland annat utifrån (, 1998). 4.6Emotionell reglering och motivation Utvecklingen av förmågan att upprätthålla målinriktat beteende sker gradvis under barnaåren. I experimentella situationer är det påvisbart att inom en normalpopulation av barn ser man skillnader i beteende som varierar beroende på ålder. Skillnaden i mognad mellan pojkar och flickor kan utgöra en bra förklaringsgrund för detta (Hooper, , Conklin, & Yarger, 2004). En mycket oroande utveckling är att andelen flickor med självupplevda psykologiska problem med ångest och depression är under stark ökning. Något liknande ses inte hos pojkar. (encyclopaedia/Differences-between-women-and-men-as-regards-anxiety- melancholy-and-depression/). Självvärderingen tenderar att falla med åldern i skolan och mer hos flickor än hos pojkar (, 1987). Det sammanfaller med en tydlig observation att antalet flickor med lättare grad av psykisk ohälsa (ångest/nedstämdhet) har ökat väsentligt . Den snabba ökningen som skett talar emot att det finns biologiska orsaker till denna könsskillnad. Möjligen finns en biologisk vulnerabilitetsfaktor som spelar en roll. En klart underskattad problematik i skolan är samvariationen mellan olika former av inlärningsrubbning och emotionell problematik av olika slag. Dyslexi, ADHD och andra funktionshinder har en klar överrepresentation av barn med relationsproblematik och affektiv problematik. Det är sannolikt att denna samvariation i sin helhet är ett resultat av maladaption på basen av det underliggande funktionshindret och inte en primär biologiskt grundad samvariation (Knivsberg & , 2008). Givet den högre förekomsten av dyslexi och ADHD bidrar säkert dessa faktorer till den kvantitativa skillnad man ser i pojkars och flickors skolprestation. Finns det skillnader i våldsutövning mellan könen och har de i så fall en biologisk grund? Spelar en eventuell könsskillnad roll för skolan? Våldsanvändningen mellan individer är som högst i 2–3- årsåldern för att därefter i takt med socialisationen minska för bägge kön (Pinker, 2003). Nivån på manliga könshormoner samvarierar med normbrytande beteende under och efter puberteten. I detta sammanhang kommenteras bara att den förklaringsmodellen att manligt våldsbeteende är ett inlärt mönster skall ställas mot den mer sannolika modellen att våldsbeteende är en del av beteende repertoaren hos alla individer som regleras med socialiseringsprocessen (Pinker, 2003). En sådan modell ger också den enkla slutsatsen att frånvaro av socialiseringstryck leder till mer våldsutövning. Det finns skillnader i mellan könen avseende kogntiv funktion, emotionell reglering, och mognadstakt. Dessa skillnader har inte enbart sociala orsaker. Det är tydligt att dessa skillnader ställer krav på skolans arbetssätt om man vill att skillnader i skolprestation mellan könen inte ska tillta ytterligare. Skillnader mellan könen avspeglas bl.a. i: Hormonell påverkan på hjärnan Mönster för interaktion mellan arv och miljö Förekomst av kognitiva funktionshinder (ADHD, Autism, Asperger, Dyslexi) Om samhället anser att skillnader i skolprestation mellan könen inte är önskvärda behövs en förklaringsmodell som innefattar förståelse av konstitutionella skillnader som systematiskt skiljer mellan könen för att slutsatser skall kunna dras för utformning av pedagogiken. En sådan förklaringsmodell kommer ange att vissa former av pedagogik möjligen gynnar eller missgynnar barn beroende på biologiska förutsättningar. Nedan ges ett antal exempel på samband mellan biologiska skillnader och möjlig påverkan på pedagogik som skulle kunna prövas praktiskt. Ett sådant exempel är att tidig introduktion av moment där den egna förmågan att styra sin kunskapsinhämtning gynnar de barn som är tidigt mogna i koncentration och uppmärksamhet. Därmed kan en sådan pedagogik systematiskt gynna flickors anpassning. Likaså gynnar den självklart också barn som får strukturellt stöd hemifrån genom att hemmet knyter det pedagogiska kontrakt som skolan annars gör kontinuerligt i mer traditionell pedagogisk praktik. Ett annat exempel är att grundfärdigheter bygger på träning och i viss mån överträning. Individuell träning har ersatt gruppträningsmoment i många skolor. Återigen leder det till att mogna barn med god koncentrationsförmåga gynnas gentemot de som ligger efter. Det gynnar flickor. Individuellt arbetssätt leder också till att eleven själv måste ha ett socialt driv att arbeta i grupp och spegla sig i gruppens prestationer. Pojkar som ligger efter i mognad och har lägre tendens generellt i denna domän kommer efter i detta. Här ska betonas att bland grundfärdigheterna har läsningen en kungsroll. Pojkar har alltid läst mindre än flickor och språkmognaden är . Därför är läsning/skrivning ett exempel på ett område där pojkar särskilt behöver efterses så att de inte kommer efter och därmed inte får de verktyg som behövs för att kunna arbeta individuellt. Detta exempel har vi prövat med en interventionsstudie i lästräning som har visat mycket lovande resultat. Moment som betonar individuell prestation i tävlingsform har möjligen en tendens att mer utmana pojkar. Möjligen är detta en förklaring att pojkars enda ämne där de presterar bättre än flickor är idrott och hälsa. Stresshantering är ett viktigt område att ytterligare belysa. Skillnader i psykisk hälsa till flickors nackdel i högstadiet har sannolikt en biologisk vulnerabilitetsfaktor som delförklaring och omgivningens/skolans förändring det har gett en nackdel för flickor. Ett område som inte berörts i denna översikt är effekten av omgivningens sociala förväntan. Perspektivet med dynamisk systemteori utesluter inte förväntan som en av alla de komponenter som påverkar ett barns utveckling. Litteraturen rörande förväntan och barnets utveckling är inte lättillgänglig. Här finns ett viktigt område för praktiska studier med olika grupper som jämförs. Enstaka fynd finns rapporterade om förväntanseffekter på könsuppdelade grupper av barn men ofta är kvalitativ metod använd som inte medger ordentliga slutsatser. Det finns anledning att ta skillnaderna mellan pojkar och flickor i skolprestationer på allvar och göra det utifrån en arv-miljö- modell. Annars riskerar svaga analyser leda till felaktiga och otillräckliga insatser för en bra skola där både pojkar och flickor utvecklas till sin fulla potential. Aksglaede, L., Sorensen, K., , J. H., Skakkebaek, N. E., & Juul, A. (2009). Recent decline in age at breast development: the puberty study. Pediatrics, 123(5), e932–939. Auyeung, B., , S., Ashwin, E., Knickmeyer, R., , K., Hackett, G., et al. (2009). Fetal testosterone predicts sexually differentiated childhood behavior in girls and in boys. Psychol Sci, 20(2), 144–148. , V. W., , K. H., , . D., Wijsman, E., & Raskind, W. (2008). Gender differences in severity of writing and reading disabilities. J Sch Psychol, 46(2), 151–172. Burnham, T. (2007). High-testosterone men reject low ultimatum game offers. Proc Biol Sci, 274(1623), 2327–2330. Caspi, A., Moffitt, T. E., , J., Rutter, M., , A., Arseneault, L., et al. (2004). Maternal expressed emotion predicts children's antisocial behavior problems: using mono- zygotic-twin differences to identify environmental effects on behavioral development. , 40(2), 149–161. Caspi, A., Sugden, K., Moffitt, T. E., , A., , I. W., , H., et al. (2003). Influence of life stress on depression: moderation by a polymorphism in the 5-HTT gene. Science, 301(5631), 386–389. R., , R. H., , L. M., Arns, M., Fallahpour, K., Handmer, C., et al. (2006). Standardized assessment of cognitive functioning during development and aging using an automated touchscreen battery. Arch Clin Neuropsychol, 21(5), 449–467. Fitch, R. H., & Denenberg, V. H. (1998). A role for ovarian hormones in sexual differentiation of the brain. Behav Brain Sci, 21(3), 311–327; discussion 327–352. S., & Ruble, D. (1987). What children say about classroom performance: sex and grade differences in perceived competence. Child , 58(4), 1066–1078. M., De , R., , P. C., McGillicuddy-De , A. V., Morely, M., & Cahalan, C. (2000). Gender differences in advanced mathematical problem solving. J Exp Child Psychol, 75(3), 165–190. , L., Dritschel, B., & , A. (1998). Gender differences in the dual-task effects on autobiographical memory retrieval during social problem solving. Br J Psychol, 89 ( Pt 4), 611–627. Gooren, L. J., & Kruijver, F. P. (2002). Androgens and male behavior. Mol Cell Endocrinol, 198(1-2), 31–40. Hooper, C. J., , M., Conklin, H. M., & Yarger, R. (2004). Adolescents' performance on the Gambling Task: implications for the development of decision making and ventromedial prefrontal cortex. , 40(6), 1148–1158. J., Ji, E. K., , E. K., , Y. M., , D. Y., Cheon, Y. H., et al. (2004). Gender differences in the corpus callosum of neonates. Neuroreport, 15(6), 1029–1032. Knivsberg, A. M., & , A. (2008). Behaviour, attention and cognition in severe dyslexia. Nord J Psychiatry, 62(1), 59–65. Lenroot, R. K., Gogtay, N., Greenstein, D. K., , E. M., , G. L., Clasen, L. S., et al. (2007). Sexual dimorphism of brain developmental trajectories during childhood and adolescence. Neuroimage, 36(4), 1065–1073. (2000). The promise of dynamic systems approaches for an integrated account of human development. Child , 71(1), 36–43. , O. (1998). Att lyckas med matematik i . , Fane BA, , , Hines M. Personality and congenital adrenal hyperplasia: possible effects of prenatal androgen exposure. 2009 Feb;55(2):285– 91. S., & , B. (1993). Is the gender difference in mental rotation disappearing? Behav , 23(4), 337–341. , C., , G., , B., Kadesjo, B., & , C. (2006). Neuropsychiatric and neurodevelopmental outcome of children at age 6 and 7 years who screened positive for language problems at 30 months. Neurol, 48(5), 361–366. Mueller, S. C., Temple, V., Oh, E., VanRyzin, C., , A., , B., et al. (2008). spatial cognition in congenital adrenal hyperplasia (CAH). Psychoneuroendocrinology, 33(7), 973–980. M., , C., Castro-Caldas, A., , M., & , A. (2007). Literacy: a cultural influence on functional left-right differences in the inferior parietal cortex. Eur J Neurosci, 26(3), 791–799. Pinker, S. (2003). Are your genes to blame? Time, 161(3), 98-100. Rutter, M. (2006). Implications of resilience concepts for scientific understanding. Acad Sci, 1094, 1–12. Rutter, M., Caspi, A., , D., Horwood, L. J., , R., Maughan, B., et al. (2004). Sex differences in developmental reading disability: new findings from 4 epidemiological studies. JAMA, 291(16), 2007–2012. Rutter, M., Moffitt, T. E., & Caspi, A. (2006). Gene-environment interplay and psychopathology: multiple varieties but real effects. J Child Psychol Psychiatry, 47(3-4), 226–261. Sato, S. M., , K. M., Sisk, C. L., & , R. (2008). Adolescents and androgens, receptors and rewards. Horm Behav, 53(5), 647–658. Schmithorst, V. J., & , S. (2007). Sex differences in the development of neuroanatomical functional connectivity underlying intelligence found using Bayesian connectivity analysis. Neuroimage, 35(1), 406–419. M., Zehr, J. L., , K. Y., & Sisk, C. (2009). Testosterone programs adult social behavior before and during, but not after, adolescence. Sowell, E. R., , P. M., , C. M., Welcome, S. E., Kan, E., & , A. W. (2004). Longitudinal mapping of cortical thickness and brain growth in normal children. J Neurosci, 24(38), 8223–8231. B., , , , , , G., & , T. (2009). Training and transfer effects of executive functions in preschool children. , 12(1), 106–113. B., & , A. (2008). Behaviour problems and social competence deficits associated with symptoms of atten- tion-deficit/hyperactivity disorder: effects of age and gender. Child Care Health , 34(5), 584–595. , A., Gallou-Kabani, C., & , C. (2008). Sexual dimorphism in non-Mendelian inheritance. Pediatr Res, 63(4), 340– 347. Weaver, I. C., Cervoni, N., , F. A., D', A. C., Sharma, S., Seckl, J. R., et al. (2004). Epigenetic programming by maternal behavior. Nat Neurosci, 7(8), 847–854. 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. 8.En myndighet för havs- och vattenmiljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flyktingmottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinationsprogram. 40.Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas. 41.Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. 42.Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. 44.Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 45.Händelseanalys vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. 46.Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. 47.Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. 48.Multipla hälsoproblem bland personer . En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. 49.Förbud mot köp av sexuell tjänst. En utvärdering –2008. 51.Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. 52.Biologiska faktorer och könsskillnader Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas. Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. Förbud mot köp av sexuell tjänst. En utvärdering –2008. En mer flexibel utrikesrepresentation. Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Första hjälpen i psykisk hälsa. Ny ordning för nationella vaccinationsprogram. Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. Händelseanalys vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag.