sou · GYB366 · 2010-10-08 00:00:00 — på jämställdhet i skola från Delegationen för jämställdhet i skolan SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Denna rapport är en kunskapsöversikt över forskningen om barns perspektiv på jämställdhet i skolan. Kunskapsöversikten har tagits fram av fil , fil. , doktorand och doktorand , samtliga verksamma vid Tema barn, . Forskning med barns perspektiv handlar om att låta barnen själva komma till tals, även om barnens utsagor givetvis måste tolkas av den vuxne forskaren. Det är viktigt att inte glömma bort barns röster och åsikter. Författarna påminner oss om att barn enligt och svensk lag har rätt att göra sin röst hörd i alla frågor som berör dem. Denna rapport ingår i en serie av forskarrapporter från DEJA. Syftet med DEJA:s forskarrapporter är att bidra med ny kunskap samt sammanställa och sprida kunskap och därigenom stimulera diskussionen om jämställdhet och genus i skolan. Författarna står själva för innehållet i rapporterna. Ytterligare information om vår delegation finns på webbplatsen . DEJA – Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08) I DEJA:s rapportserie har tidigare publicerats: IKvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia (SOU 2010:10) IIKvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap (SOU 2010:33) IIIKunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009 (SOU 2010:35) Svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. En bibliografi (SOU 2010:36) VKönsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker (SOU 2010:51) Biologiska faktorer och könsskillnader i skolresultat (SOU 2010:52) Pojkar och skolan: Ett bakgrundsmaterial om pojkkrisen (SOU 2010:53) Barnperspektiv och barns perspektiv................................................. Skolan som institution...................................................................... Barns perspektiv på jämställdhet...................................................... Pedagoger gör o/jämställdhet........................................................... Formell jämställdhet i skolan ........................................................... Att verka för jämställdhet................................................................. Problemet med pojkarna................................................................... Skolan har genomgått stora förändringar . har värdegrund och demokrati etablerats som begrepp som skolan givits särskilda uppdrag att arbeta med. Skolans värdegrundsuppdrag har många likheter med de jämställdhetspolitiska målen som har satt upp (2009). Skolan ska på olika sätt arbeta för jämställdhet och mot diskriminering och kränkande behandling, utifrån gällande lagstiftning och regelverk. Jämställdhetsarbetet är enligt skollagen och läroplanerna ett obligatoriskt uppdrag (2009) och ska genomsyra allt ifrån kommunernas ansvar till den enskilde lärarens undervisningsplanering och arbete i klassrummet (SOU 2009:64). Skolan har också ett uppdrag att arbeta med demokratifrågor som bland annat innefattar barns möjlighet till inflytande och delaktighet (prop. 2009/10:165). Även i demokratiuppdraget ingår frågor om jämställdhet och människors lika värden. Barns delaktighet och rätt att göra sin röst hörd har gradvis givits större utrymme i det offentliga rummet. I och med ratificering av har barns rätt att uttala sig i frågor som berör dem kommit att befästas i lagstiftningen, till exempel i den proposition till ny skollag som presenterades (prop. 2009/10:165). Här anges bland annat att: för att kunna ta hänsyn till barnets bästa [ska] barnet få komma till tals och fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör honom eller henne. Denna rätt gäller oavsett barnets ålder eller mognad. 2009/10:165 s. 231). Barnets bästa utgör en av portalparagraferna i den nya skollagen och ska således tillämpas i relation till relevanta bestämmelser i skollagen, så som elevers inflytande i skolan generellt, men också i utformningen av undervisningen. Det finns relativt omfattande forskning om jämställdhet i skolan, såtillvida att skillnader mellan könen vad gäller elevers skolprestation, betyg, utbildningsval, psykisk ohälsa och upplevelse av trivsel är väldokumenterade (för en översikt se SOU 2009:64). Däremot utgör studier av hur barn och unga själva definierar, upplever och tolkar begreppet jämställdhet i sin vardag en mindre del av den samlade forskningen. Frågor om hur jämställd barn och unga upplever att skolan är; vilka möjligheter till delaktighet de ges i skolan; hur de anser att skolan är och bör vara organiserad; vad de anser om jämställdhet generellt i samhället och hur samhället bör vara organiserat har inte studerats i någon större omfattning. Hur barn i skolan ser på jämställdhet bör dock kunna vara en god källa till information om hur pass väl de senaste 20 årens satsningar, på jämställdhetsarbete och barns delaktighet, har fallit ut. Syftet med den här kunskapsöversikten är att ge en överblick över vilken forskning som finns tillgänglig, pågår och är planerad, om barns perspektiv på jämställdhet i skolan. Översikten kommer att göra nedslag och ge exempel på forskning om barns och ungdomars uppfattning om jämställdhet under . Ambitionen för översikten har varit att beskriva studier där barns röster och åsikter om jämställdhet kommer till uttryck, dock kan redan här påpekas att endast få forskningsstudier direkt kan sägas ha tillfrågat barn om deras uppfattning om jämställdhet. Översikten inkluderar därför studier som på olika sätt kan anses bidra till att besvara frågor om barns syn på jämställdhet. Frågor som exempelvis: vad anses skillnaden mellan pojkar och flickors i skolan vara? Hur bidrar pedagoger till jämställda respektive ojämställda relationer mellan elever i skolan? Men även studier som visar hur barn (och pedagoger) gör kön, och barns delaktighet mer generellt har inkluderats. Avslutningsvis förs en kritisk diskussion om så kallad genuspedagogisk litteratur och arbetsmetoder som riktar sig till pedagoger, politiker och andra. Kunskapsöversikten utgår ifrån ett kritiskt förhållningssätt till begrepp som barn, barnperspektiv och jämställdhet, skolan som institution och barnforskningen som helhet. Nedan följer en diskussion om hur dessa begrepp förstås och används. Barn kan förstås på många olika sätt. Enligt den vardagliga förståelsen av barn behöver vi inte fundera på dess betydelse (Halldén 2007). Vanligast är att göra en kategoriindelning baserad på kronologisk ålder. Där följer FN:s definition av barn så som varje människa under , om inte barnet blir myndigt tidigare enligt den lag som gäller barnet. (2009, artikel 1). En snabb titt på övrig lagstiftning i gör klart att långt många fler åldersgränser än begränsar barn och ungas handlingsutrymmen vilka därmed bidrar till att definiera barn som en social kategori skild från vuxenkategorin (för en diskussion se Schiratzky 2003). Så väl som svensk lagstiftning kan alltså inte sägas ha någon absolut åldersdefinition för kategorin barn. Detta resulterar bland annat i att kategorin har suddiga gränser och att övergång från barn till vuxen sker gradvis. Definitionen av barn ger dock specifika rättigheter till barn och speciella skyldigheter till vuxna att garantera barn dessa rättigheter (Halldén 2007). Den sociala kategorin barn inbegriper föreställningar om barns kompetenser och behov, som påverkar både vuxnas bemötande och barns agerande. Det är viktigt att påpeka att kategorin barn är heterogen inte bara med tanke på åldersspannet (0–) utan även med tanke på kulturella, ekonomiska och sociala faktorer så väl som individuella förutsättningar. Barnperspektiv och barns perspektiv Barnperspektiv ett begrepp som förekommer flitigt i den allmänpolitiska debatten men även i regelverk och föreskrifter gällande barn. Barnperspektiv kan förstås som ett politiskt och ideologiskt begrepp, men även som ett metodologiskt begrepp (2001; Halldén 2007) både i forskningssammanhang och i sociala och pedagogiska verksamheter riktade till barn. Barnperspektivet innefattar ambitionen att tillvarata barns villkor och att verka för barns bästa, både inom politiken och forskningen. Samhällsinstitutioner som påverkar barns liv styrs av föreställningar om barns bästa och välfärdsstaten framställs generellt sett som garant för den goda barndomen (2003). Barnperspektivet studeras bland annat genom analyser av politiska besluts påverkan på barns livsvillkor, men syftar även till att problematisera den politiska debatten genom studier av ideologiska värderingar, politiska praktiker och diskurser. Barns perspektiv å andra sidan handlar i huvudsak om att låta barn komma till tals. När ambitionen i en studie är att lyfta fram barns perspektiv används ofta intervjuer, enkäter, dagböcker, olika typer av loggböcker, bandinspelningar eller videofilmer för att fånga barnens syn på en företeelse. Det finns även de forskare som hävdar att ett barnperspektiv alltid måste utgå ifrån barns perspektiv. Dock bör forskning och verksamhet som uttalat bygger på barns perspektiv problematiseras då de alltid innebär att barnens utsagor tolkas av den vuxne forskaren eller . (Halldén 2007) Skolan utgör en speciell politisk arena och fysisk plats som ofta förknippas med barn och barndom. Institutionaliseringen av barns vardagsliv inom förskola och skola kan sägas ha format och formar barndomen i och skapat socialt och historiskt specifika möjligheter och begränsningar för barn att agera. (2004) skriver om hur förskolans utveckling kan ses som en institutionalisering av den nordiska barndomen. (2007) nyanserar dock bilden då hon visserligen hävdar att barndomen kan ses som institutionaliserad om man ser till barns ställning i samhället, där barndomen knyts till samhällsinstitutioner som förskola och skola. Men om man även ser till barns egna upplevelser framträder en bild av (för)skolan som en arena där sociala identiteter förhandlas och där barn och unga i högsta grad är delaktiga i att skapa den sociala ordningen och därmed inte framstår som passiva mottagare av socialisation i en institutionaliserande miljö (Halldén 2007). Historiska studier har också visat att skolans innebörder i samband med framväxten av ett offentligt skolväsende är helt andra för barn och unga och deras familjer än vad som definieras i den offentliga skolpolitiken. Skolans betydelse som institution måste knytas till dess roll som förmedlare av välfärd genom t.ex. skolmåltider, hälsovård och barnomsorg. Både i ett längre och kortare historiskt perspektiv förklaras ungas och familjers förhållningssätt till skolan av vad den kan erbjuda i termer av sådant stöd, men också av möjligheter till kamratrelationer och social interaktion med jämnåriga. har detta inneburit att föreställningar om barn och ungdomstidens normalitet och avvikelse präglats av skolans institutionella ramar. Barndomen blev en konsekvens av skolans utformning inom vilka ramar barn och unga måste förhålla sig till normerande praktiker som också definierat genus och klassrelationer. (1986, 2006; 2006; 2009) Skolans struktur, och dess uppgifter att utbilda och fostra, gör att många av de möten som äger rum sker mellan ojämlika parter. Den gradvisa institutionaliseringen av barndomen har alltså gjort skolan till en arena för normalisering, där gränser för avvikelse och normalitet sätts upp och en regelstyrning av barndomen etablerats. (2008) menar att normer görs i skolan i lika stor utsträckning som skolan gör normer, vilket innebär att skolan som institution bärs upp av ett antal olika normer (vilka bland annat framgår i värdegrundsidén) men att elever, lärare och annan skolpersonal också skolas in i normer. Detta är dock inget som är unikt för skolan som miljö, utan är en process där samtliga i samhället är offer för och medskapare av normer (2008). En av dessa normer som har identifierats som viktiga för skolan att arbeta med är jämställdhet. Norm ska här förstås som något som pekar ut vad som är normalt, och därmed också det som är avvikande. Vidare genererar normer kategorier av vad som anses vara normalt och förväntat, men exkluderar även det avvikande (se 2006; 2008). Detta är en process där skolan i allra högsta grad är en samhällsaktör bland många. Viktigt att påpeka i sammanhanget är också att skolans struktur, och dess uppgifter att utbilda och fostra, gör att många av de möten som äger rum sker mellan ojämlika parter. Med andra ord: många av relationerna i skolan är maktrelationer. (, 1999:50) Jämställdhet är ett mer eller mindre unikt svenskt begrepp som är svårt att översätta till andra språk (för en diskussion se, 2005; Hearn et al. submitted; –2009; 2009). Begreppet myntades av debattören i en artikel 1961 för att ersätta jämlikhetsbegreppet (1961). Jämställdhet beskriver, till skillnad från jämlikhet, just relationen mellan kön, med en tydlig politisk förankring i att män och kvinnor bör ha samma position i samhället, maktbefogenheter och politiska möjligheter. (2009:27) skriver att det politiska målet med jämställdheten var att kvinnor och män skulle ha lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter, menande då att både makt och ansvar skulle vara delat lika mellan könen. Jämställdhet är en av de grundläggande demokratiska värderingarna som ingår i målen för den svenska och gymnasiet (SOU 2009:69) vilket lyfts fram såväl i skollagens (1985:1100) portalparagraf (1 kap. 2 §) som i propositionen till ny skollag (prop. 2009/10:165). Här framgår bland annat att skolan har till uppgift att främja jämställdhet mellan könen och motverka kränkande behandling. Inom forskningen bruka man skilja på kvantitativ och kvalitativ jämställdhet, där kvantitativ jämställdhet helt enkelt handlar om antalet kvinnor respektive män inom en verksamhet (Lif 2008). Vad gäller jämställdhet mellan elever i skolan innebär det bland annat elevers utbildningsval och betygsprestationer. Ett jämt antal kvinnor och män i exempelvis skolan säger dock lite om vilket inflytande de har inom verksamheten, alltså vilken kvalitet jämställdheten har (Lif 2008). Det kan handla om vilken betydelse elever olika betygsprestationer ges (2005) eller vilken delaktighet tjejer respektive killar1 har i beslut som berör dem i skolan (Elvstrand 2009). Det är också möjligt att skilja på formell och reell jämställdhet. Där den formella jämställdheten rör lagar och styrdokument. Formellt är ett av världens mest jämställda länder, dock är vår arbetsmarknad både kvantitativt och kvalitativt bland de mest ojämställda då det råder en markant könssegregering inom den svenska arbetsmarknaden (Hearn et al. Den reella jämställdheten handlar i stället om att män och kvinnor faktiskt har samma rättigheter, skyldigheter och möjligheter (Lif 2008). Kunskapsöversikten baseras på nationell och internationell forskning, nationella utredningar och rapporter från myndigheter och organisationer. För att kunna ge en överblick över forskningsfältet har sökningar efter tidigare forskning gjorts i databaser som Libris, samt Kvinnsam. Vid genomgången av tidigare forskning har sökord som barn och jämställdhet, barn och könsroller, barns perspektiv, elevinflytande, barns perspektiv på skolan, barns perspektiv på mobbing, barns perspektiv och etniska relationer använts.2 Grunden för det urval som har gjorts bland träffarna har bland annat varit tids- 1I denna rapport görs ingen innehållslig skillnad mellan begreppen pojke/kille och flicka/tjej utan används synonymt. 2Sökning på: barn och könsroller gav 807 träffar; barn och jämställdhet 137 träffar; Barns perspektiv 0 träffar; Barns perspektiv etniska relationer 0 träffar. perioden , men också att forskningen ska utgå från barns perspektiv på så sätt att barn på något sätt uttalat sig om jämställdhet, kön och delaktighet. Fältet domineras av studier kring hur kön görs, och av deltagande observationer av och intervjuer med elever, men också intervjuer med skolpersonal och då främst lärare. Internationell forskningslitteratur har sökts genom databaser inom området pedagogik, psykologi och samhällsvetenskap. Här ingår även studier från som publicerats internationellt. De sökord som har använts är: gender equality, gender, childrens concept of equality in school, children and equality. Sökkombinationen child, participation, bullying, equality, gender, school har också inkluderats för att innefatta barns deltagande enligt en bredare definition. Även här har ett urval gjorts bland träffarna enligt samma kriterier som den nationella litteraturen. En speciell genomgång av de senaste årgångarna av Gender & Education har också gjorts då många relevanta artiklar förväntades publiceras där. För att undersöka vilken pågående forskning som bedrivs inom fältet har GREDA samt databas gåtts i genom. Även Nationella nätverket för genusforskare, universitets databas, har gåtts igenom för att hitta forskare som på något sätt knyter an till forskning om barn och jämställdhet. En sökning har också gjorts på publikationsdatabas för att undersöka pågående och planerad forskning. , Jubileumsfonds och för arbetsliv och socialvetenskaps databaser över projekt som beviljats medel har också gåtts igenom. har inte beviljat några anslag , till forskning kring barn och jämställdhet. FAS har inte beviljat några medel kring forskning om barn och jämställdhet.3 För att ge en så översiktlig bild av fältet som möjligt har internationell forskning inkluderats i kunskapsöversikten. I huvudsak innebär detta engelskspråkiga texter och ofta från engelskspråkiga 3 beviljades medel till 7 projekt med anknytning till barn, inom områden som autism, läsundervisning, spädbarnsdödlighet och barnomsorgen. beviljade FAS 6 projekt med anknytning till barn inom områden som ANT- undervisning, barns psykiska ohälsa, social barnavård, barn med störd språkutveckling och barnhälsovård i . länder så som , och , även om studier från andra Nordiska länder förekommer. Övervikten av enbart engelskspråkig forskningslitteratur kan uppfattas som en brist och gör att forskning från andra delar av världen och andra språkområden inte ges samma uppmärksamhet. Det finns flera anledningar till denna obalans i översikten, dels beroende på att forskningsvärlden domineras av engelskan som lingua , dels beror det på bristande språkkunskaper hos författarna. och (2009) har diskuterat problematiken med den engelskspråkiga dominansen inom forskningsvärlden och specifikt inom pedagogikforskning. Att över huvudtaget jämföra forskningsresultat mellan länder kan vara vanskligt då realpolitiska, sociala och kulturella skillnader ofta gör att förutsättningarna skiljer sig markant mellan länder (se 2010). Risker finns att så kallade travelling discourses (2005; 2009) uppstår, där forskningsresultat från ett land sprids och görs till sanningar i andra länder utan att de genomgår en nödvändig problematisering och kritisk granskning utifrån de lokala förutsättningar som finns. I översikten görs i huvudsak inte jämförelser mellan forskning från och andra länder på grund av svårigheterna i att jämföra olika kulturella och sociala kontexter. Materialets bearbetning och disposition Materialet har i huvudsak lästs med fokus på nyckelorden, barns perspektiv, jämställdhet och skola. Då endast få studier kan sägas innehålla alla tre har de i sin tur kombinerats med nyckelord så som genus, könsroller och delaktighet, till viss del även pedagoger och skolpersonal. Materialet har sedan tematiserats utifrån nyckelorden och presenterats i följande teman: Barns perspektiv på jämställdhet, denna rubrik har delats in i flera underteman som Skillnaden mellan flickor och pojkar, Barn gör genus, Barn och lek, Barn och sexualitet, då dessa angränsar till huvudtemat jämställdhet; Barns deltagande, har fått en egen rubrik då mycket jämställdhetsarbete tolkas som just barns deltagande i det dagliga skolarbetet; slutligen kommer forskning med fokus på pedagogers jämställdhetspraktiker och hjälpmedel till pedagoger och politiker att presenteras under rubrikerna Pedagoger gör o/jämställdhet; Formell jämställdhet; och Att verka för jämställdhet. Tematiseringen har gjorts för att spegla forskningsfältet. I presentationen har rapporter från myndigheter, fristående forskning så väl nationell som internationell varvats för att ge en så full bild av forskningsläget som möjligt. Då metodfrågor blir viktiga i en översikt av barns perspektiv, har visst utrymme givits de olika studiernas datainsamling och materialbearbetning i presentationen. Barns perspektiv på jämställdhet De studier som kan anses redogöra för barns perspektiv på jämställdhet i skolan bör utifrån de definitioner som tidigare angetts alltså på något sätt tillfråga barn om vad de tycker. Men beroende på hur detta görs är det fortfarande möjligt att ifrågasätta om det är barns egna röster som kommer fram. Exempelvis beroende på vilka frågor som ställs och hur de analyseras. Vidare bör forskning kring barns perspektiv på jämställdhet ta upp frågor om könens lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter (– 2009) och denna jämställdhet bör vara kvalitativ eller reell (Lif 2008), alltså inte enbart undersöka kvantitativa mått för jämställdhet. , typ (2001) är en av få studier som direkt tillfrågat barn och unga om hur de ser på sina liv i ett jämställdhetsperspektiv. Rapporten är riktad till regeringen samt andra beslutsfattare på nationell nivå. En av studierna i rapporten redovisar flickors och pojkars svar på en som besvarats av ett antal mellan- och högstadieklasser.4 Frågorna kretsar bland annat kring barnens roller i skolan och studien visar på att så väl mellanstadiebarnen som högstadieungdomarnas känner sig mest jämställda i relation till skoluppgifter i frågor rörande det pedagogiska arbetet i skolan. (2001). Rapporten kan beskrivas som att den lyfter fram barns och ungdomars röster genom att de fått besvara frågor rörande jämställdhet genom enkäter och kan anses utgå ifrån elevernas perspektiv och erfarenheter genom att de får besvara frågor om bland annat situationen i skolan. Dock görs tolkningen av vad jämställdhet är av de vuxna forskarna som konstruerat och 4 Enkäterna lades dels ut på barnkanalen på nätet där de besvarades av totalt 572 mellanstadieungdomar varav 296 flickor samt 276 pojkar. På ungdomskanalen besvarades enkäten av 307 högstadieungdomar varav 153 flickor och 154 pojkar. tolkat enkäten, så det kan ifrågasättas om det är barns perspektiv på jämställdhet som framkommer. Till skillnad från (2001) tar avhandling någon könsordning i skolan? (2002) upp både genus- och jämställdhetsfrågor baserat på barnens egna perspektiv. Syftet är att i studera hur flickor och pojkar i homogent svenska och etniskt heterogena skolklasser konstruerar kön genom interaktioner med varandra och med lärare (2002). Avhandlingen baseras på en etnografisk studie som sträcker sig på två skolår och inbegriper deltagande observationer, dokumentering av dagböcker och teckningar, videoinspelningar samt intervjuer med elever och lärare. I synnerhet i en klass förekom återkommande diskussioner om jämställdhet vilket påverkade den genusbaserade ordningen. Både pojkar och flickor visade upp ett beteende som skiljer sig från stereotypa uppfattningar om manlighet och kvinnlighet. Idéer om medfödd jämställdhet bland könen var vanliga. Resultaten är intressanta i ljuset av en annan studie. , har i Klassens klasser. Gymnasieföreningar i läroverk och gymnasieskolor 1846–1996 (2006) granskat hur ungdomars föreningsaktiveter i skolan påverkar och påverkas av skolans politiska målsättning att verka för jämställdhet och jämlikhet.