sou · GYB35 · 2010-02-02 00:00:00 — the provision in a way that is compatible with the ambition to ensure that these children are able to attend school, pre-school and school-age childcare. Based on the main task of the Inquiry – to ensure that children staying in the country without a permit are to have a right to schooling, etc. – the Inquiry has sought, but not found, any reliable evidence to suggest a link between children staying in the country without a permit abstaining from attending school, etc. and the provision on the social welfare committees obligation to provide information. Having weighed up the interests, the Inquiry has come to the conclusion that there are not sufficient grounds to repeal or restrict the provision, which should, therefore, continue to apply unaltered. Moreover, the Inquiry agrees with the assessment made by the previous Inquiry that, concerning provisions on secrecy in the area of schools regarding individuals personal circumstances, and the regulation of secrecy between agencies, no legislative amendments are necessary. The issue of whether secret information may be released by staff in schools, pre-schools or school-age childcare to, for instance, the authority or may be determined following an examination in accordance with the general in Chapter 10, Section 27 of the Public Access and Secrecy Act (2009:400), as has previously been the case. State compensation to municipalities and service providers The Inquirys proposals on the right to education, etc. for an expanded target group will mean a new undertaking for the municipalities and increased costs for education, pre-school activities and school-age childcare. It is proposed that the state provide compensation for these costs through an earmarked state grant. Economic compensation is to be paid to the municipalities in the form of fixed standard amounts per child or pupil for each type of school or for participation in pre-school activities and school-age childcare. This compensation is to be approved and paid by the for Education following application by the municipalities. In cases where a pupil or a child has had his or her educational needs met in an independent school or has participated in privately run pre-school activities or school-age childcare, the amount of compensation paid to the municipality is to equal the grant that the municipality is to pay to the service provider. It is thus proposed that all service providers, both public and private, be entitled to compensation. It is proposed that the right to schooling, pre-school and schoolage childcare for the children and young people included in the target group and the state grants for the costs incurred be regulated in the form of an ordinance. When a final version of the new Education Act has been drafted, the proposals that have been submitted which should not be regulated by an ordinance can instead be integrated into the new Act. lag om ändring i skollagen (1985:1100) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (1985:1100) att 15 kap. 5 § ska ha följande lydelse. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om mottagande i det offentliga skolväsendet av elever som inte räknas som bosatta i . Detsamma gäller mottagande av barn i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om deltagande i utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, anordnad av det allmänna eller av enskilda, för barn och elever som inte räknas som bosatta i . Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 2001:799 förordning (201X:XX) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg samt statsbidrag för barn som vistas i utan tillstånd Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna förordning finns bestämmelser om vad som gäller i fråga om barn och ungdomar som vistas i utan tillstånd och som ska ha rätt till utbildning och att delta i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, anordnad av det allmänna eller av enskilda huvudmän. Förordningen innehåller också bestämmelser om statsbidrag för kostnader i samband med att dessa barn och ungdomar deltar i sådan utbildning eller verksamhet som avses i första stycket. Barn och ungdomar som omfattas 2 § Bestämmelserna i denna förordning om mottagande i och statsbidrag för förskoleklass, grundskola, obligatorisk särskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola samt deltagande i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg omfattar barn och ungdomar som vistas i utan tillstånd. Rätten till utbildning m.m. enligt första stycket gäller inte om det är sannolikt att barnets eller den unges vistelsetid i landet kan förväntas bli endast tillfällig. De barn och ungdomar som omfattas av rätten enligt första stycket ska tas emot i den sökta verksamheten så snart det är lämpligt med hänsyn till deras personliga förhållanden. 3 § Vid tillämpningen av bestämmelserna i denna förordning avses med hemkommun den kommun där barnet eller eleven stadigvarande vistas eller, om han eller hon saknar stadigvarande vistelseort, den kommun i vilken han eller hon för tillfället uppehåller sig. Detsamma gäller vid tillämpning av skollagen (1985:1100) och övriga författningar som rör verksamheten eller utbildningen. Utbildning och annan verksamhet Grundskola, obligatorisk särskola, specialskola och sameskola 4 § Barn som avses i 2 § ska, efter ansökan, anvisas plats i förskoleklass och har rätt att få utbildning i grundskola, obligatorisk särskola, specialskola och sameskola på samma villkor som barn som är bosatta i . De omfattas dock inte av rätten till skolskjuts enligt 4 kap. 7 § samt 6 kap. 6 § tredje stycket och 10 a § skollagen (1985:1100). Undervisningen ska bedrivas med hänsyn till den enskilde elevens behov och förutsättningar. Rätt till utbildning enligt första stycket medför inte någon skolplikt. Förskoleverksamhet, förskoleklass skolbarnsomsorg, gymnasieskola och gymnasiesärskola 5 § Barn och ungdomar som avses i 2 § ska utöver sådan utbildning som regleras i 4 § även, efter ansökan, erbjudas förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg samt utbildning i gymnasieskola och gymnasiesärskola på samma villkor som barn och ungdomar som är bosatta i . Undervisningen ska bedrivas med hänsyn till den enskilde elevens behov och förutsättningar. Vad som sägs i första stycket om utbildning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan gäller bara för den som har påbörjat utbildningen . 6 § Hemkommunen ska ansvara för att utbildning samt deltagande i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg enligt denna förordning kan komma till stånd. Hemkommunen är inte skyldig att söka upp barn som avses i 2 § för att anvisa dem plats i förskoleklass eller att ta reda på om de är berättigade plats i förskola eller skolbarnsomsorg. inte heller skyldiga att informera föräldrarna till sådana barn om verksamheten i förskoleklassen eller syftet med denna. 7 § Bestämmelserna i skollagen (1985:1100) och övriga författningar som gäller för de barn och elever som är bosatta i tillämpas på verksamheten och utbildningen. Avvikelser från dessa bestämmelser får göras om det är nödvändigt med hänsyn till den enskildes behov och förutsättningar. 8 § Statsbidrag lämnas för barn och ungdomar som med stöd av bestämmelserna i denna förordning har tagits emot i verksamheter och utbildningar som anordnas av det allmänna. Detsamma gäller för barn och ungdomar som har tagits emot i en fristående skola, en enskild förskola, i ett enskilt fritidshem, i enskild pedagogisk omsorg, i utbildning motsvarande förskoleklass som bedrivs av enskild, av en internationell skola eller av en annan fristående skola, om 1.barnet eller eleven ska tas emot i motsvarande offentlig verksamhet eller utbildning enligt 4 och 5 §§, och 2.huvudmannen har rätt till bidrag för den aktuella verksamheten eller utbildningen enligt bestämmelserna i skollagen (1985:1100). 9 § Statsbidrag lämnas enligt fastställda schablonbelopp. -x kr för barn i förskoleverksamhet, -x kr för barn i förskola enligt 2 a kap. 8 a § skollagen (1985:1100), -x kr för barn i skolbarnsomsorg, -x kr för en elev i förskoleklass, -x kr för en elev i grundskola, obligatorisk särskola, specialskola eller sameskola, och -x kr för elev i gymnasieskola eller gymnasiesärskola. För en elev eller ett barn som inte genomgår utbildning respek- tive deltar i förskoleverksamhet eller skolbarnsomsorg under betalas ersättning med ett belopp som för varje påbörjad fyra- veckorsperiod utgör en tiondel av det belopp som anges i första stycket. Efter särskild prövning får betala ersättning till en kommun eller ett landsting för extra kostnader för elever med särskilt behov av stöd och för andra extraordinära kostnader för skolverksamhet. 10 § Statsbidraget betalas till barnets eller elevens hemkommun. 11 § Vad som sägs i 9 och 10 §§ ska tillämpas även i det fall en fristående skola har tagit emot en sådan elev som avses 2 §, om förutsättningarna enligt 8 § 2 stycket är uppfyllda. I sådant fall ska det belopp som betalas till kommunen utgöra det bidrag som kommunen ska lämna till den fristående skolan. 12 § beslutar om och betalar ut statsbidrag enligt denna förordning. 13 § En kommun ska till lämna uppgift om antalet barn för vilka ersättning begärs och vilken utbildning eller verksamhet som avses. Skolhuvudmännen ska förse kommunen med uppgifter om hur många barn som deltar i verksamheten och som därmed är berättigade ersättning. 14 § får besluta att helt eller delvis kräva tillbaka utbetalat statsbidrag om 1.den mottagande kommunen genom att lämna oriktiga eller ofullständiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att statsbidrag har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, eller 2.statsbidraget av någon annan orsak har lämnats felaktigt eller med för högt belopp och mottagaren borde ha insett detta. En upplysning om bestämmelserna i denna paragraf ska tas in i beslutet om statsbidrag. 15 § får meddela de föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna förordning. 16 § Statens skolverks beslut enligt denna förordning får inte överklagas. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. Härigenom föreskrivs i fråga om förordning (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. dels att 9 och 10 §§ ska upphöra att gälla, dels att 1 § ska ha följande lydelse. I denna förordning ges föreskrifter om utbildning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdomar som avses i 1 § första stycket lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Det är barn och ungdomar som 1. har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting enligt 4 kap. 1 § eller som annan skyddsbehövande enligt 4 kap. 2 eller 2 a § utlänningslagen (2005:716) eller motsvarande äldre bestämmelser (asylsökande), 2. har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd med stöd av bestämmelserna i 21 kap. 2, 3, 4 eller 6 § utlänningslagen och som inte är I denna förordning finns bestämmelser om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, anordnad av det allmänna eller av enskilda, för barn och ungdomar som avses i 1 § första stycket lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. Det är barn och ungdomar som 1. har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting enligt 4 kap. 1 § eller som annan skyddsbehövande enligt 4 kap. 2 eller 2 a § utlänningslagen (2005:716) eller motsvarande äldre bestämmelser (asylsökande), 2. har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppehållstillstånd efter tillfälligt skydd med stöd av bestämmelserna i 21 kap. 2, 3, 4 eller 6 § utlänningslagen och som inte är 2 Senaste lydelse 2009:1558 folkbokförda här i landet, eller 3. har ansökt om uppehålls- tillstånd i och av särskilda skäl medgetts rätt att vistas här medan ansökan prövas. I denna förordning ges även föreskrifter om utbildning inom det offentliga skolväsendet för barn och ungdomar som inte är folkbokförda här i landet och som vistas här enligt ett beslut om tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § utlänningslagen. I förordningen ges också föreskrifter om förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för barn som avses i första och andra stycket. folkbokförda här i landet, eller 3. har ansökt om uppehålls- tillstånd i och av särskilda skäl medgetts rätt att vistas här medan ansökan prövas. I denna förordning finns även bestämmelser om utbildning, anordnad av det allmänna eller av enskilda, för barn och ungdomar som inte är folkbokförda här i landet och som vistas här enligt ett beslut om tidsbegränsat uppehållstillstånd enligt 5 kap. 15 § utlänningslagen. I förordningen (201X:XX) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg samt statsbidrag för barn som vistas i utan tillstånd finns särskilda bestämmelser som gäller skolgång m.m. för dessa barn. Denna förordning träder i kraft . i utlänningsförordningen (2006:97) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 1 § utlänningsförordningen (2006:97) ska ha följande lydelse. En underrättelse om en ut- En underrättelse om en ut- lännings fullständiga namn, födel- lännings fullständiga namn, födel- sedatum, medborgarskap och bo- sedatum, medborgarskap och bo- stadsadress här i landet skall stadsadress här i landet ska lämnas till polismyndigheten i det polisdistrikt där utlänningen det polisdistrikt där utlänningen En sådan underrättelse be- En sådan underrättelse be- hövs dock inte beträffande den hövs dock inte beträffande den som har sökt uppehållstillstånd i som har sökt uppehållstillstånd i eller den som är undan- eller den som är undan- tagen från skyldigheten att ha tagen från skyldigheten att ha a. anmäler sig till folkbokfö- a. anmäler sig till folkbokfö- ring i eller skall folkbok- ring i eller ska folkbok- föras här utan egen anmälan, föras här utan egen anmälan, b. ansöker om att få en skatt- b. ansöker om att få en skatt- sedel och inte kan visa att han sedel och inte kan visa att han eller hon har arbetstillstånd eller eller hon har arbetstillstånd eller 2. arbetsförmedlingskontor, 2. arbetsförmedlingskontor, när utlänningen första gången an- när utlänningen första gången an- mäler sig hos förmedlingen för mäler sig hos förmedlingen för registrering eller för att på annat registrering eller för att på annat ta förmedlingens tjänster i sätt ta förmedlingens tjänster i anspråk, anspråk. 3.socialnämnd, när nämnden första gången vidtar åtgärd i ett ärende om socialtjänst som angår utlänningen, 4.styrelsen för utbildningen, när utlänningen första gången skrivs in i eller, om han eller hon inte tidigare varit elev i , tas in i gymnasieskolan. Den som lämnar underrättelse bör uppmana utlänningen att ta kontakt med i fråga om uppehålls- eller arbetstillstånd. skall med anledning av en underrättelse se till att utlänningen ansöker om uppehålls- eller arbetstillstånd hos eller vidta de andra åtgärder som underrättelsen ger anledning till. ska med anledning av en underrättelse se till att utlänningen ansöker om uppehålls- eller arbetstillstånd hos eller vidta de andra åtgärder som underrättelsen ger anledning till. Utredningens uppdrag (dir. 2009:71) innebär i korthet att de förslag som lämnades i betänkandet Skolgång för barn som skall avvisas eller utvisas (SOU 2007:34) ska kompletteras på så vis att utredningen ska analysera förutsättningarna för och lämna förslag på hur rätten till skolgång samt tillgång till förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg, i såväl offentlig som enskild regi, kan utsträckas till att gälla för fler grupper av barn som visas i landet utan tillstånd, och hur den nuvarande regleringen kan utformas så att även asylsökande barn ska få rätt till utbildning i fristående skolor samt tillgång till enskilt bedriven förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg statens ersättning för mottagande av barn som vistas i landet utan tillstånd samt asylsökande barn kan utformas så att samtliga huvudmän blir berättigade till ersättning den skyldighet att underrätta polisen som finns för styrelsen för utbildningen och socialnämnden enligt 7 kap. 1 § utlänningsförordningen (2006:97) kan inskränkas eller avskaffas socialnämndens uppgiftsskyldighet enligt utlänningslagen (2005:716) kan förändras på ett sätt som är förenligt med ambitionen att trygga barnens vistelse i skola, förskoleverksamhet och skolbarnomsorg Utredningen har också fått i uppdrag att bedöma den aktuella gruppens storlek, beräkna vilka kostnader som uppstår för staten, kommuner och fristående huvudmän med anledning av förslaget, samt lämna förslag till finansiering. Bedömningar och förslag ska utgå från ett barnperspektiv och i alla delar ska utredningen analysera konsekvenserna för de barn, myndigheter och den personal som kommer att beröras av förslagen. Direktiven i sin helhet finns i bilaga 1. Utredningen inledde sitt arbete . Utredningsarbetet har bedrivits i samråd med utredningens ex- perter som representerar , , , Integrations- och jämställdhetsdepartementet, , , samt kommuner och landsting. Expertgruppen har haft två sammanträden. Utredningen har i enlighet med direktiven samrått med ett antal myndigheter och organisationer genom att genomföra ett gemensamt samrådsmöte, vid vilket deltog företrädare för , , , , Specialpedagogiska skolmyndigheten, , , kommuner och landsting samt . har sekreteraren därutöver sammanträffat med företrädare för för samråd vid ett ytterligare tillfälle. Vissa underhandskontakter har också förekommit med representanter från vissa av dessa myndigheter och andra berörda intressenter. Avgränsning i förhållande till betänkande Förslag och överväganden betänkande som inte har bedömts ingå i eller påverka utredningens uppdrag omnämns inte i detta betänkande. I den utsträckning avvikande förslag lämnas eller när det anses vara befogat för ökad förståelse av förslagen eller för helhetens skull, kommenterar utredningen den förra utredningens överväganden eller tar ställning till dessa. Utredningens huvuduppdrag är att lämna förslag på hur rätten till skolgång samt tillgång till förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg kan utsträckas – i förhållande till förslagen betänkande – till att gälla för fler grupper av barn som vistas i landet utan tillstånd. Utgångspunkten ska vara att den rätt som föreslås för den utvidgade målgruppen ska motsvara vad som gäller för asylsökande barn. Enligt förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg för asylsökande barn m.fl. ges dessa barn, rätt till plats i förskoleklass samt utbildning i grund- och gymnasieskola och motsvarande skolformer. Därutöver ges rätt till deltagande i förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg. I detta betänkande används formuleringen utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg och då avses samtliga skolformer och verksamheter inklusive förskoleklass, om inget annat särskilt anges. Som ett samlingsbegrepp används också termen skolgång eller skolgång m.m. 1.1Hur bör målgruppen för utredningsuppdraget benämnas? Formellt sett är det möjligt att dela upp personer som befinner sig i en stat i medborgare och icke-medborgare. Gruppen icke-medbor- gare kan indelas i två kategorier; reguljära och irreguljära. Kategorin reguljära icke-medborgare omfattar dels immigranter som har tillstånd att vistas i landet (eller är befriade från krav på ett sådant tillstånd), dels personer som har sökt asyl och väntar på besked, dels turister och andra tillfälliga besökare som är befriade från kravet på tillstånd. Irreguljära icke-medborgare är alla personer vars närvaro inom landets gränser är lagstridig. Anledningarna till varför en person lagstridigt befinner sig i landet utan tillstånd kan variera, och i denna grupp ingår bl.a. asylsökande som underlåter att lämna landet efter ett utvisnings- eller avvisningsbeslut, liksom personer som stannar kvar i landet efter att deras visums eller tillfälliga uppehållstillstånds giltighetstid har gått ut, och personer vars inträde och vistelse i landet är okända för myndigheterna. För de grupper som ovan benämns irreguljära icke-medborgare används även andra begrepp, såsom illegal, papperslös/dokumentslös och gömd. Dessa benämningar har av olika anledningar kritiserats eller bedömts inte vara användbara för svenska förhållanden (SOU 2006:37, s. 283–310). Utredningens direktiv har rubriken skolgång m.m. för barn som vistas i landet utan tillstånd. Uttrycket barn som vistas i landet utan tillstånd är visserligen något omständligt men kommer att användas i detta betänkande eftersom det är mindre värdeladdat än illegal och mer tydligt än papperslös eller gömd. I detta avsnitt redovisas nuvarande reglering på området som omfattas av utredningsuppdraget. För en mer ingående genomgång hänvisas till betänkandet från den förra utredningen (SOU 2007:34 s. 47–100). I avsnittet redogörs också för i sammanhanget relevanta regeringsförslag, författningsförändringar och utredningar som ägt rum efter 2007. har förbundit sig att följa de flesta konventioner om de mänskliga rättigheterna som utarbetats inom ramen för bland annat () och . För frågor om rätt till utbildning m.m. är det framför allt konventionen om de ekonomiska, sociala och kulturella rättigheterna samt konventionen om barnets rättigheter (), vilka antogs av 1966 respektive 1989, som är av stor betydelse. Konventionerna behandlar bl.a. rättigheterna till arbete, en tillfredsställande levnadsstandard och utbildning. är inriktad på det enskilda barnet och innehåller både medborgerliga och politiska rättigheter samt ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter. Konventionen ska ses som en helhet och alla de olika typerna av rättigheter är lika viktiga. Särskild hänsyn ska tas till barnets utsatthet och sårbarhet. Utöver dessa FN-dokument bör också nämnas Europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () med dess flera tilläggsprotokoll, vilka innehåller bl.a. förbud mot all form av diskriminering och ett skydd av rätten till utbildning. har genom ratificeringen av dessa konventioner förklarat sig bundet att främja och skydda de olika rättigheterna inom landet. Det är staten, i första hand regeringen och dess myndigheter, som har ansvar för att de mänskliga rättigheterna skyddas. för mänskliga rättigheter och kommittéer inom FN samt har i uppgift att övervaka hur länderna följer de konventioner som undertecknats. Övervakningen sker genom olika kontrollsystem, t.ex. avger konventionsstaterna regelbundet rapporter över hur länderna lever upp till konventionens krav. När det gäller lämnas rapporten till för barnets rättigheter, ofta kallad (och härefter benämnd) barnrättskommittén, som granskar rapporten och kommer med synpunkter. I avsnitt 1.3.1 redovisas barnrättskommitténs kommentarer över svenska statens senaste rapporter. Någon ingående redogörelse av , eller de övriga omnämnda konventionerna, är – som har angivits – inte avsedd att göras. De för utredningsuppdraget viktigaste bestämmelserna i , artiklarna 1–3, 28, 29 och 31, ska dock här kortfattat redovisas (se även avsnitt 2.1). I artikel 1 definieras begreppet barn såsom varje människa under , om inte barnet blir myndigt tidigare enligt den lag som gäller för barnet. För svenska förhållanden innebär detta att konventionens bestämmelser gäller för alla personer som ännu inte har fyllt . I artikel 2 finns den grundläggande principen om alla barns lika värde och att inget barn får diskrimineras. Skyddet omfattar alla former av diskriminering, oavsett om den är direkt eller indirekt, allvarlig eller mindre allvarlig, om den sker genom lag eller direkt handling (prop. 1997/98:182 s. 11). Diskrimineringsförbudet gäller alla barn inom den aktuella statens jurisdiktion I artikel 3 stadgas att barnets bästa ska komma i främsta rummet och således övervägas vid alla åtgärder och situationer som rör barn.