sou · GXB316d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Det civila samhällets organisationsliv i förändring. 9För en beskrivning av den historiska utvecklingen se t.ex. Hillström 2007, Ansvaret för kulturarvet. Studier i det kulturhistoriska museiväsendets formering med särskild inriktning på etablering 1872–1919, , 2003, Cultural Policy in i . Duelund (red. ): The Nordic Cultural Model, samt P. 2007, Kulturen och arbetarrörelsen. Kulturpolitiska strävanden från till . Kulturpolitik, civilsamhälle och folkbildning folkbildningen, men där universiteten nu har börjat etablera verk- samhet. I internationell diskussion om vad det är som skapar engagemang, kreativitet och social gemenskap i samhället har fokus allt mer kommit att riktas mot det civila samhället. En av de första som beskrev de frivilliga organisationernas betydelse för att skapa gemenskap i samhället var . beskrev han de frivilliga sammanslutningarnas betydelse för att stabilisera det demokratiska samhällsbygget i . Han betonade också det civila samhällets betydelse som motvikt till centralism och statlig dominans, en tanke som är central i synen på civilsamhället i många länder, men som inte betonats i samma utsträckning i . Vid internationella jämförelser framgår att det svenska civilsam- hället är starkt och livskraftigt. Det framgår också att det har betydande egenheter i jämförelse med det i många andra länder. Detta framhåller t.ex. ekonomerna svenska civilsamhällets starkaste organisationer är, vid sidan av , de som har sin bakgrund i industri- samhällets folkrörelser. Fackföreningarna, , idrottsrörelsen, folkbildningsorganisationerna och merparten av de politiska partierna är exempel på detta. Verksamheten i dessa orga- nisationer är också i relativt hög grad offentligfinansierad. Dess- utom har de flesta av dessa organisationer till syfte att verka för vissa idéer eller intressen i samhället. En annan egenhet hos det svenska civilsamhället är att ideella föreningar baserade på individuellt medlemskap och med mycket höga medlemstal dominerar (se diagrammet nedan). I andra länder har bl.a. stiftelseformen och ideellt arbete utan åtföljande före- ningsmedlemskap en betydligt starkare ställning. En viktig för- till civilsamhällets större privata intäkter i andra länder är också att gåvor till ideella organisationer ofta är skattemässigt avdragsgilla. 10 Wijkström & 2006. Kulturpolitik, civilsamhälle och folkbildning Figur 9.1 Den svenska ideella sektorns kostnader 200211 I många andra länder ägnar sig civilsamhället i högre grad åt att bedriva verksamhet som vi i snarare väntar oss ska utföras av stat, landsting eller kommun. I många länder – inte minst de anglosaxiska – utgör det civila samhället till exempel huvuddelen av kulturområdet. Det civila samhället i dessa länder kan visserligen i hög grad vara offentligfinansierat, men består ändå i stor utsträck- ning av fristående stiftelser och icke vinstdrivande företag. Därmed domineras det civila samhället där av organisationer med många anställda och varierad finansiering, vilket inte hindrar att ideella insatser utgör ofta viktig del av verksamheten (jfr tabellen nedan). Dominerande profil för ideella organisationer (Opinionsbildning, kultur, fritid) (Tjänster till utomstående) 11 SOU 2007:66, Rörelser i tiden. Kulturpolitik, civilsamhälle och folkbildning Syftet med ideellt arbete i länder med höga procentsatser i respektive kategori. Allt ideellt arbete beskrivs här som antingen självförverkligande eller servicelevererande.12 Det offentliga stödet till civilsamhället sker i många länder ofta som ersättning eller bidrag för specifika allmännyttiga insatser, som t.ex. att driva ett sjukhus eller en skola. I sker stödet till civilsamhället däremot främst genom mer generella bidrag till orga- nisationer. Här består kulturområdets civilsamhälle i första hand av amatörkulturens organisationer och domineras av ideella insatser. har organisationer i det svenska civilsamhället dock i tilltagande grad börjat utföra välfärdstjänster, som t.ex. om- sorg om barn och gamla, på uppdrag av offentlig sektor. Denna verksamhet bedrivs dock oftast i kombination med opinionsbildande verksamhet. Organisationerna uppfattar sig alltså som språkrör för de grupper som välfärdstjänsterna riktar sig till. Förändringar i det civila samhällets struktur Både i och internationellt ser många nu exempel på att civil- samhället skulle vara på väg att försvagas eller ändra karaktär. En viktig tänkare i detta sammanhang är den amerikanske statsvetaren . Han rör sig i en tanketradition där det civila samhället anses fundamentalt för en stabil demokrati. I Den ensamme bowlaren beskriver han hur civilsamhället i håller på att vittra sönder. Titeln anspelar på ett amerikanskt folknöje som i sig inte minskat nämnvärt i popularitet. Skillnaden är i stället att medan 1970-talets amerikaner bowlade tillsammans så bowlar dagens amerikaner ensamma.13 Bland annat (SOU 2000:1) har hyst liknande farhågor gällande utvecklingen i . Denna parla- mentariska kommitté tillsattes 1997, bl.a. med anledning av det sjunkande valdeltagandet. Kommitténs huvuduppgift var att belysa de nya förutsättningar, problem och möjligheter som det svenska folkstyret mötte inför 2000-talet. Eftersom det svenska civilsam- hället karaktäriserats av medlemsorganisationer med jämförelsevis höga medlemstal blev de sjunkande medlemstalen en viktig indikator på medborgarnas minskande ideella engagemang. 12SOU 2007:66, s. 47. 13Putnam , Den fungerande demokratin: Medborgarandans rötter i , , Bowling alone. The collapse and revival of American community. Kulturpolitik, civilsamhälle och folkbildning Andra studier tyder på att utrikes födda är mindre aktiva i civil- samhälleliga organisationer och generellt underrepresenterade bland de ideella organisationernas förtroendevalda. Därtill kommer att identitetspolitisk särorganisering är vanligt. Flera studier talar också om en strukturell diskriminering av bl.a. kvinnor och personer med utländsk bakgrund, dels inom civilsamhällets organi- sationer och dels i förhållande till de grupper i samhället som är mindre aktiva i dessa. saknas jämställdhetsperspektiv i många organisationer. Vissa grupper kan därmed sägas ha mindre tillgång till det sociala kapital som aktiviteten medför.14 Det finns emellertid också andra beskrivningar, där utvecklingen framstår som mindre entydigt negativ. Enligt Wijkström och är den internationella trenden att medlemskapet i organi- sationer minskar i betydelse. På denna punkt tycks bli allt mer likt resten av världen. Organisationer där människor engagerar sig genom ideellt arbete för att bidra till samhället, eller för sitt eget nöjes skull, ökar enligt Wijkström och i betydelse även i Sverige.15 Denna beskrivning stöds bl.a. av (SOU 2007:66). Utredningens uppdrag var att se över folkrörelse- politikens inriktning omfattning och utformning och inkluderade bl.a. uppgiften att utreda och föreslå lämpliga åtgärder rörande bidragsgivning och annan finansiering av folkrörelsernas och de övriga föreningslivets verksamhet. Utredningen betonade tydligt föreningsformens betydelse för demokrati och deltagande i det civila samhället i . Dettas demokratiska betydelse som länk mellan politik och medborgare och som demokratiskola uppfattades som grundläggande för den svenska folkrörelse- politiken. 14SOU 2004:59, SOU 2006:79, Ds 2004:49, Föreningsliv, makt och integration. fick i uppdrag av regeringen att undersöka varför en del av befolkningen är passiv i den bemärkelsen att de står utanför civilsamhället även i mycket vid mening. Resultatet blev en av de mycket få existerande studierna av personer som inte utför frivilliga insatser varken i eller utanför föreningslivet. Det visade sig då att av befolkningen (16–) är passiv i denna mening. Den statistiskt mest betydelsefulla faktorn visade sig vara inkomst. Den som tjänar mer är också mer aktiv. Samma sak gäller högutbildade. Människor på landsbygden är mer passiva än människor i storstäder. De som är sambo och som har hemmavarande barn är mer aktiva. Personer med föreningsaktiva föräldrar är mer aktiva (särskilt kvinnor). Passiva röstar mindre i riksdagsval. De passiva uppger att de litar mindre på andra människor. De träffar också släkt och vänner mindre (särskilt män) och använder mer tid till att se på TV (särskilt kvinnor) (2007, Ett delvis ensamt liv. En studie av människor som inte deltar i föreningslivet). 15Wijkström & 2006. Kulturpolitik, civilsamhälle och folkbildning Studier som genomförts av visar att det ideella engagemanget i ligger på en hög och stabil nivå, som det ändrar karaktär och förskjuts från förenings- medlemskap till andra typer av ideella insatser.16 Det kan således vara de etablerade folkrörelseorganisationerna som är på tillbaka- gång, i synnerhet bland ungdomar och unga vuxna. Dessa ålders- grupper visar i stället en benägenhet att föredra informell organise- ring framför formellt föreningsmedlemskap. Denna trend tycks gälla organisationerna på de flesta områden. Ett undantag är emellertid idrottsrörelsen. Föreningsmedlemskapet är där alltjämt basen för en omfattande verksamhet, i synnerhet för barn och ungdomar. Dock har såväl privata som andra medlemsba- serade alternativ växt fram i idrottsverksamhet för vuxna. Vissa forskare talar om en tredje våg i det moderna civilsam- hällets utveckling. Första vågen var enligt dessa forskare industri- samhällets folkrörelser (arbetarrörelsen m.fl.). Andra vågen var proteströrelser. Tredje vågen utgörs av dagens nya rörelser: i synnerhet antiglobaliseringsrörelsen och de identitetspolitiska rörelserna, inklusive till exempel tredje vågens feminism, HBT-rörelsen och invandrarnas organisationer. En tydlig trend är att civilsamhället är på väg att bli allt mer globalt till sin organisation. Nationella organisationer sluter sig samman i internationella sammanslutningar (s.k. , international non-governmental organisations). Också de mer löst organiserade gränsöverskridande transnationella nätverken växer i betydelse.17 En vanlig iakttagelse är att åtskilliga av de kulturformer och sociala rörelser som har bildats mer fungerar som nät- verk än som traditionella organisationer. De nya rörelserna efter- strävar en plattare och mindre hierarkisk organisationsform. Den informella strukturen anses av deltagarna underlätta ett aktivt del- tagande och spontana initiativ. Nätverkskulturen kan därför ses som en kritik mot den formella medlemsorganisationen och dess representativa demokratibegrepp.18 En annan sida av civilsamhällets tilltagande nätverksstruktur är Internets ökande betydelse som mötesplats. Inte minst bland unga 16Medborgarnas insatser och engagemang i civilsamhället, 2005. Motsvarande studie har genomförts två gånger tidigare, vilket gjort det möjligt att följa utvecklingen . 17Se t.ex. Castells 1997, Identitetens makt, , Kaldor & Anheier 2002, Wijkström & 2006, Wijkström & 2002 Den ideella sektorn: Organisationerna i det civila samhället eller Wennerhag, , , 2006, Aktivister. Sociala forum, globala sociala rörelser och demokratins förnyelse. Kulturpolitik, civilsamhälle och folkbildning är bloggdiskussioner, communities på nätet (som t.ex. MySpace, Facebook, Stardoll och ) och s.k. (t.ex. World of War ) allt viktigare komplement till fysiska mötesplatser. Medlen för dessa kommunikationer är i allmänhet privatägda. De nätverk som upp- står kan däremot ses som en del av ett framträdande nytt civilsam- hälle. Genom dessa nya mötesplatser blir det möjligt att lätt bygga upp kontakter och vänskapsrelationer oberoende av geografiska avstånd. Inte heller finns det något självklart negativt samband mellan sådana kontakter och fysiska möten. Snarare tycks det handla om ett komplement.19 Dessa förändringar har stor betydelse inte minst för kulturom- rådet, såväl bland amatörer som bland professionella, men kanske främst genom att internets utveckling möjliggjort helt nya fora för spridning av kulturprodukter, framträdandet av den s.k. web 2.0. Filmvisningssighten You Tube är bara ett exempel på ett forum där användare kan ladda upp och tillgängliggöra eget material. Ännu mer spritt är bloggandet, som redan börjat etablera sig som ett viktigt forum i samhällsdebatten, men som också utvecklas som ett forum för kulturdiskussion på alla nivåer. Via bloggar och andra fora sprids texter över nätet. Nämnas kan också , den användargenererade encyklopedin, där deltagare från större delen av världen samarbetar för att bygga ett nätbaserat uppslagsverk som har nära 303 000 artiklar bara på svenska (och nära 2,7 miljoner på engelska). De nya rörelserna och kulturområdets civilsamhälleliga organisationer Åtminstone i återfinns de nya rörelserna också inom ramarna för den traditionella föreningsformen. Folkbildnings- forskare har studerat hur nya demokratiska beslutsmodeller provats ut på internationella sociala fora inom ramarna för ABF.20 De flesta identitetspolitiska rörelser i är åtminstone delvis organise- rade i traditionell föreningsform. Även när det gäller datorspel har föreningsformen kommit till användning. Inom ramarna för (Sverok) utvecklas former för virtuella föreningar vars verksamhet består av nätbaserat 19Jfr 2007, Att leva i World of Warcraft - tio ungdomars tankar och erfarenheter, 2007:4 Fokus 06. En analys av ungas kultur och fritid. Wennerhag, H. , J. , H. . Sörbom 2006. Sociala forum, globala sociala rörelser och demokratins förnyelse. Kulturpolitik, civilsamhälle och folkbildning Årsmötena i sådana föreningar kan engagera tusentals personer som aldrig träffas fysiskt. Sverok organiserar verksamheter som rollspel och levande rollspel i föreningsform. Huruvida sådana demokratiska former kommer att vinna permanent insteg i den i övrigt kommersiellt dominerade datorspelsbranschen återstår emellertid att se. Många av de kulturaktiviteter som ökar i det civila samhället ligger i gränslandet mellan det professionella och det ickeprofes- sionella. Såväl svensk som internationell forskning pekar på att denna skillnad minskar på alla områden. Att avståndet mellan professionell verksamhet och fritid minskar innebär nya kopplingar mellan civilsamhället och näringslivet. Civilsamhället bidrar ofta till att skapa kreativa miljöer och till verksamheter som kan ge upphov till nyföretagande. är ett exempel på en verksamhet som inleddes som en ideell verksamhet med stöd inte minst från studieförbunden. spelar den en betydande roll inte bara för ortens näringsliv utan också för musiklivet i hela Sverige.21 Medel- tidsveckan i är ett liknande exempel. Denna uppstod som ett internt evenemang för reenactment-före- ningar men fortsatte med att dra till sig rollspelare och historiein- tresserade från hela landet. är den ett av de större kulturturismevenemangen i Norden.22 kan nämnas som ett exempel på en festival med ursprung i en politisk rättighetsrörelse, i det fallet HBT-rörelsen. I arrangerades första gången av RFSL () . och EuroPride arrangeras den dock av den fristående ideella Föreningen som står som arrangör. RFSL och en lång rad andra föreningar och enskilda personer ingår bland före- ningens medlemmar. Bland de många kulturfestivalerna i landet kan också nämnas t.ex. , Musik vid Siljan och . Kulturfestivalerna växer i betydelse inom en mängd olika kulturyttringar och får ökar i betydelse såväl lokalt, som regionalt och nationellt. Även generellt kan konstateras att kulturområdets civilsamhäl- leliga organisationer tenderat att i huvudsak vara organiserade mot 21Nilsén 2006, . En tillväxtmodell i upplevelseindustrin. 22Gustavsson 2002, Den förtrollade zonen. Lekar med tid, rum och identitet under medeltidsveckan på . Kulturpolitik, civilsamhälle och folkbildning att utföra verksamhet i form av amatörkulturutövande och arrangemang av olika sorter, snarare än mot att påverka politiken. Därmed hör de till de svenska organisationer som ligger närmast det internationella normalfallet, sådan detta beskrivits ovan. I kulturföreningarna, har medlemsantalet emellertid minskat , medan antalet passiva medlemmar visar en svag ökning. Det är återväxten bland de unga som är problemet för många organisationer. De äldre åldersgrupperna har i vissa fall till och med en högre organiseringsgrad än tidigare.23 Sammanfattningsvis kan vi konstatera att det svenska civil- samhället har förändrats betydligt . Då dominerades det nästan helt av ett antal stora välorganiserade rikstäckande folkrörelser varav de flesta kunde räkna sin historia åtminstone tillbaka till 1900-talets början. präglas situationen i ökande grad av mångfald och transnationella globala rörelser. HBT-rörelsen, antiglobaliseringsrörelsen och globala etniska nätverk är exempel på sådana. Man kan också iaktta en tilltagande pluralism i de organisatoriska formerna. Nätverk av olika slag har ökat i betydelse. I synnerhet ungdomar och unga vuxna förblir utanför de traditionella folkrörelserna och grundar i stället nya organisationer eller utformar nya mer flexibla, men också mer kortlivade, organisationsformer. Detta gäller inte minst på kultur- området och i synnerhet för organiseringen av nya kulturformer. 9.3Statliga stöd till kulturområdets civilsamhälle Inom den statliga kulturpolitiken finns flera anslag som helt eller delvis riktar sig till det civila samhället. I det följande ger vi en översikt över hur staten stöder kulturverksamheter i det civila sam- hället, med betoning på några områden som vi uppfattar som sär- skilt relevanta i detta sammanhang.24 Arrangörer på musikområdet finansieras via anslaget 2:3 bidrag till vissa teater-, dans- och musikändamål. gick totalt i verksamhetsbidrag till arrangerande musik- föreningar. I statsbudgeten anslås vidare medel till via 23Nordström 2008, Infrastruktur för framgångsrik amatörkultur. 24Anslagsbelopp hämtade ur BP , Utgiftsområde 17, samt ur regleringsbreven . Kulturpolitik, civilsamhälle och folkbildning anslagen 2:1 bidrag till Operan, , , , Svenska Rikskonserter och . I detta anslag ryms stöd till förmedlande, producerande, främjande och arrangerande verksamhet på nationell, regional och lokal nivå. I statsbudgeten finns även anslaget 4:4 främjande av hemslöjden varmed finansierar Svenska Hem- slöjdsföreningarnas med . Därutöver kommer även medel ur vissa andra poster det civila samhället till del. Bidrag från går bl.a. till lokal- hållande organisationer, organisationer inom bild- och formområdet, organisationer för internationellt kulturutbyte, arrangerande konstföreningar, skådebanor, svenska sektioner av internationella organisationer, mångkulturella organisationer och nationella minoriteters organisationer. Det finns ett drygt tjugotal statliga stödformer som skulle kunna karakteriseras som främjande- och arrangörsstöd och som har sin viktigaste utgångspunkt i mottagandet av produktioner från institutioner, organisationer och fria grupper. Ett syfte med dessa stöd är att på olika sätt stärka en viss konstform eller att introducera konst och kultur i nya miljöer. fördelade till denna typ av verksamhet. Det mest omfattande av dessa stöd är det till arrangerande musikföre- ningar. fördelar också bidrag till arrangörer på dansom- rådet25 och till arrangerande konstföreningar. Även riksteaterföre- ningarna kan räknas till de civilsamhälleliga kulturarrangörerna. Däremot finns det inga särskilda anslag att söka för arrangerande teaterföreningar hos . Arrangörsledet inom musikområdet består till stor del av före- ningar som är anslutna till riksorganisationer som samverkar inom ramen för Musikarrangörer i samverkan ().26 Bland dessa kan nämnas (), (RFoD), för Kam- 25Dansområdet har genomgått en stark utveckling , inte minst på arrangörssidan. I det arbetet har de olika arrangörsnätverken spelat en avgörande roll. Dansnät fick t.ex. ett nationellt uppdrag av regeringen . består Dansnät av nio parter. Parterna i Dansnät är dock inte huvudsakligen att betrakta som delar av det civila samhället. 26Statens kulturråd årsredovisning, bidragsredovisningen . har haft åtskilliga kontakter med företrädare för och också tagit emot skriftliga synpunkter och förslag som rör arrangörsrollen i svenskt musikliv . Bl.a. pekar man på den absolut avgörande faktor som det ideella arbetet inom de olika arrangörsorganisationerna spelar för att vidmakthålla ett brett och högkvalitativt musikliv. Kulturpolitik, civilsamhälle och folkbildning marmusikarrangörer (RSK), Kontaktnätet och flera andra. Inom området finns också fristående scener som t.ex. Atalante (), Mejeriet () och (). Samtliga dessa har offentligt stöd, i regel från staten och hemkommunen. Många av arrangörsföreningarna på mindre orter drivs helt och hållet av ideella krafter. fördelar också bidrag till centrala amatörkul- turorganisationer för deras nationella verksamhet. Bidragsmedlen, som varit oförändrade , förstärktes med till . De flesta stora amatörkulturorganisationerna samarbetar i Amatörkulturens samrådsgrupp (ax). Enligt egen uppgift har dessa sammantaget 679 000 medlemmar.27 I ax ingår (), Föreningen , för körer (KÖRSAM), Lokalrevyer i , Riksför- bundet Unga Musikanter (RUM), (RFoD), (), Svenska Folkdansringen, , , Svenska Missionsförbundets Musikkårer, (), , , , (), och UngiKör. Tillsammans representerar dessa merparten av den kulturella amatörverksamhet som organiseras i medlemsbaserade föreningar. En stor del av verksamheten finansieras genom samarbeten med studieförbunden (se även avsnitt 9.5). Tillsammans med studieförbunden har ax tagit initiativ till Amatörkultur . Denna har bl.a. till syfte att stimulera kvalitetsutveckling i amatörkulturen. Även delar ut bidrag till föreningslivet, däribland projektbidrag till arbetslivsmuseer, som uppgick till . Av och respektive förvaltningsanslag är dessutom en del öronmärkt för organisationsbidrag till enskilda arkiv, respektive organisationer inom kulturmiljöområdet. Detta inkluderar bland annat Riks- antikvarieämbetets bidrag till hembygdsrörelsen. Nämnas kan också stödet till trossamfunden. Detta behandlas dock inte ingående i detta avsnitt. Vi kommer bara att ta upp frågor 27 Amatörkulturakademin är en akademi i föreningsform. Dess ledamöter kommer att utses av amatörkulturorganisationer och studieförbund. En tredjedel av ledamöter ska också utses bland personer med bred förankring i övrigt kulturliv (t.ex. konstnärer, artister, författare). Kulturpolitik, civilsamhälle och folkbildning som rör trossamfunden i den mån det berör övriga civilsamhälleliga kulturverksamheter. Via anslaget till ger staten också stöd till s.k. inter- kulturella organisationer. fördelades till vad som då kallades mångkulturella organisationer med tvärkulturell inriktning. Enligt Statens kulturråds praxis ska sökande organisationer arbeta genom att sprida kunskap om eller på annat sätt bidra till att säkerställa en kulturell och etnisk mång- fald inom kulturlivet, stödet kan utgå som verksamhetsbidrag till organisationer som ansvarar för arkiv, bibliotek, dokumentation eller annan publik verksamhet och förutsättningar för bidrag är medfinansiering av annan part (kommun eller landsting), att verk- samheten är av nationellt intresse, samt att den är tillgänglig för allmänheten. När stödet inrättades gick det till orga- nisationer som regeringen pekat ut, utan ansökningsförfarande. blev det emellertid möjligt att söka bidraget, men endast sex organisationer sökte och samtliga fick stöd. Flera av de organisa- tioner som mottagit sådana medel kan räknas till det civila samhället. Verksamheten är mycket varierad. Till exempel anordnar Intercult bland annat produktioner och kulturpolitiska seminarier. Kurdiska är världens enda bibliotek för de ca 25 miljoner kurder som finns över hela världen. Vissa av dessa organisationer har också anknytning till de riksorganisationer bildade på etnisk grund som finns i för många av landets invandrade och nationella minoriteter. fördelar även stöd till kultur och litteratur för de nationella minoriteterna, dvs. judar, romer, samer, Sverigefinnar och tornedalingar.