sou · GXB367 · 2010-01-01 00:00:00 — Redogörelsen av helikoptersystemen är avgränsad till att omfatta det underlag som krävs för analys och ställningstagande till den angivna delfrågan om systemet. Till grund för beskrivningen av helikoptersystemen i detta kapitel ligger skriftliga underlag som och Försvarsmakten lämnat till utredningen samt uppgifter från till utredningen knutna experter från dessa myndigheter. framhåller i sitt underlag till utredningen att de bedömningar som görs inom helikopterområdet avseende materielförsörjning präglas av stora osäkerheter avseende projektrisker, kostnader och leveranstider.1 Försvarsmakten har på begäran av utredningen och med utgångspunkt i de materiella förutsättningar som redovisar om helikoptersystemen analyserat förutsättningarna för myndighetens produktionsmöjligheter inom helikopterområdet och särskilt förutsättningarna för att vidmakthålla helikopter 4-systemet.2 Utredningen kommer i enlighet med utredningsdirektiven att i slutbetänkandet lämna en utförligare redogörelse för helikoptersystemen för att kunna värdera dessa mot varandra och göra en slutligt värdering av vilka system som kan och bör vidmakthållas över tiden. påbörjades ett samarbete mellan de tre försvarsgrenarna för att gemensamt anskaffa lämpliga helikoptrar. Arbetet resulterade i att tretton Vertol 107 anskaffades , varav tio till flygvapnet () och tre till marinen (). Inom flygvapnet användes för räddningsuppdrag till havs och olika transportuppdrag. har ersatts av (nedan). Inom marinen användes främst för ubåtsjakt, minsvepning och olika räddningsuppdrag. 1973 anskaffade marinen ytterligare åtta licenstillverkade Vertol 107 (/II, vilka fick beteckningen . Marinen har dessutom anskaffat en begagnad Vertol 107 – en prototyp för en civil version – som modifierades till . 1991 fick marinen överta fyra från flygvapnet, vilka senare modifierades och försågs med utrustning för ubåtsjakt, min- och torpedfällning. Dessa fick beteckningen . 1999 fanns ett cirka tio /B/C/D i aktiv tjänst vid marinens olika helikopterenheter. Försvarsmakten disponerar 14 , varav en är långtidsutlånad till . Åtta av dessa helikoptrar, av vilka fyra är modifierade enligt krav för NBG 08, är 1 skrivelse (FMV GD 14490/2009). 2 Försvarsmaktens skrivelser (HKV 01 800:50587), (HKV 01 800:50596), (HKV 01 800:52986), (HKV 01 800:55970), (HKV 800:57221) och (HKV 800:56307). förrådsställda i luftvärdigt skick. Fem helikoptrar är förrådsställda och är inte luftvärdiga.3 kan utföra följande uppdragstyper: sjuktransport (CASEVAC), materieltransport (inklusive hängande last), flyg- och sjöräddning (FRÄD/), (sjuktransport/MEDEVAC), (spaning). är i sin grundkonstruktion en tvåmotorig tandemrotorhelikopter, dvs. den har två motorer som tillsammans driver två lika stora rotorer. Vridmomentet från rotorerna tar ut varandra vilket eliminerar behovet av stjärtbom och stjärtrotor. Konstruktionen ger en rymlig kabin och en stor lastramp i bakkroppen. har följande prestanda: 3 Nio helikoptrar finns förrådsställda i och övriga på Malmen. har följande utrustning: flottörer (motsvarande), kan även bära torped 45 och sjunkbomb 51 för ubåtsjakt. Helikoptrarna har kontinuerligt modifierats. liga helikoptrar är utrustade för instrumentflygning, och har styrautomat och digital karta samt kan bära radar. Då helikoptern är ubåtsjaktutrustad ingår en aktiv sonar samt vapenalternativen torped 45 och sjunkbomb 51 för ubåtsjakt. Som ovan nämnts har fyra helikoptrar modifierats för att möjliggöra en insats med kravställning utgående från NBG 08. Modifieringen omfattade installation av kulsprutor och ballistiskt skydd. Ingen av de förrådsställda helikoptrarna är dock utrustade med varnar- och motmedelssystem (VMS), IR-suppres- sorer eller miljöskydd i motorernas inlopp som skyddar dem från uppvirvlande sand eller stoft. Vidare saknar helikoptrarna en så kallad svart låda, dvs. Cockpit Voice Recorder (CVR) och Flight Data Recorder (FDR). anger att det finns förrådsställd utrustning som möjliggör att fyra helikoptrar kan utrustas med sonar och radarstativ för ubåtsjakt. Systemet är emellertid gammalt och har tidigare haft ett relativt högt felutfall. Myndigheten bedömer att denna materiel sannolikt kräver någon form av modifiering för att åter bli operativ. Myndigheten har avslutat livstidsförlängning av torped 45 för att möjliggöra fortsatt användning på bl.a. . Torpeden bedöms ha en fortsatt livslängd fram till omkring 2015. Sjunkbomb 51 har ett giltigt säkerhetsgodkännande. Försvarsmakten flög med respektive 2006 samt respektive Försvarsmakten genomförde senaste flygning med den 5.2.5Tidigare beslut om avveckling av Som tidigare nämnts (kapitel 2) inriktades Försvarsmaktens helikopterorganisation mot införandet av de nya helikoptersystemen 14 och 15 i samband med försvarsbeslutet . fattade Försvarsmakten beslut om att påbörja avveckling av HKP 4-systemet.4 I beslutet angavs att avvecklingen av systemet skulle påbörjas och vara genomförd . Sista flygning planerades ske . Vidare angavs att avvecklingen skulle planeras mot närmare angiven tillgänglighet på helikoptrar . Åtgärder som syftade till att genomföra avvecklingen skulle ske till lägsta möjliga kostnad. Omständigheter och funktioner som innebar nyinvesteringar i helikoptersystemet skulle särskilt uppmärksammas och särskilda beslut skulle fattas i dessa fall. Vidare angavs att ett demonteringsprogram skulle etableras för att optimalt utnyttja kvarvarande drifttid i systemet. Frågan om fortsatt avveckling av HKP 4-systemet har varit föremål för omprövning vid olika tillfällen i Försvarsmakten . Nedan redovisas några av de mer grundläggande överväganden som enligt Försvarsmaktens redovisning till utredningen har förekommit . föreslog den chefen för den ansvariga enheten för helikopterverksamheten5 inom högkvarteret en reviderad avvecklingsplan för med sista flygning . Bakgrunden till förslaget var myndighetens beslut att endast anskaffa 18 istället för det planerade behovet av 25 helikoptrar i förening med konstaterade leveransförseningar av HKP 14-systemet, vilket bedömdes leda till en begränsad operativ förmåga.6 Försvarsmakten fattade dock inte 4Chefen för krigsförbandsledningen/materielanskaffningsavdelningens beslut Avveckling av och 4C (HKV 14 840:72706). 6Högkvarteret/, PM , "Reviderad avveckling HKP4". något beslut om att revidera det tidigare fattade avvecklingsbeslutet av helikoptersystemet. identifierade Försvarsmakten ett behov av förmåga till sjuktransport med helikopter i den Nordiska stridsgruppen 2008 (NBG 08). En analys av möjliga helikoptersystem visade att de tillgängliga helikoptersystem som skulle kunna lösa uppgiften – efter modifiering – var HKP 4-systemet eller systemet. identifierade Försvarsmakten att det även förelåg ett behov av helikopterkapacitet för trupptransporter i NBG 08. Flygvapeninspektören () förordade att en annan aktör skulle sökas för att tillhandahålla transporthelikoptrar till NBG 08. gav chefen för produktionsledningen i uppdrag till FVI att analysera möjligheterna att uppskjuta avvecklingen av eller modifiera ytterligare för att säkerställa förmågan till trupptransport i NBG 08. gjorde FVI åter bedömningen att ett vidmakthållande av eller ytterligare modifiering av innebar oacceptabla konsekvenser för införandet av helikoptersystemen 14 och 15 och att en annan aktör därför borde utgöra huvudalternativet. beslutade chefen för produktionsledningen i ett inriktningsbeslut om fortsatt beredning av möjligheterna att avdela transporthelikoptrar för NBG 08 och att den fortsatta inriktningen var att myndigheten skulle planera för att avdela fyra med erforderlig personal för trupp- och materieltransport inom ramen för NBG 08. beslutade chefen för produktionsledningen att fyra skulle modifieras för att användas för taktiska trupptransporter inom ramen för NBG 08. I beslutet konstaterades att förmågan till ubåtsjakt med helikopter upphörde.7 Vidare beslutades om att genomföra en utredning avseende möjligheterna att tillgodose behovet av helikopterkapacitet för NBG 11 och den framtida förmågan till ubåtsjakt med helikopter.8 beslöt chefen för produktionsledningen (flyg) – med hänvisning till beslutet – att åtta skulle vidmakthållas för NBG 08 och att avvecklingen skulle senareläggas med . beslutades att avvecklingsarbetet skulle fortsätta i tillämpliga delar i syfte att underlätta den påbörjade avvecklingen men åtgärderna fick tills vidare inte reducera helikoptersystemets tekniska förmågor och tillgänglighet. Vidare beslutades att avvecklingen ska vara genomförd . Sista flygning planerades till 20 december 2008.9 fattade överbefälhavaren – efter samråd med chefen för ledningsstaben – beslut om att HKP 4-systemets roll i det framtida sjöoperativa området skulle behandlas i samband med pågående arbete inom hela helikopterområdet.10 rekommenderade flygtaktiska staben och produktionsledningen (flyg) att ett medeltungt helikoptersystem i form av ska vidmakthållas –2012. Helikoptersystemet ska därefter avvecklas i takt med att helikoptersystem 14 införs –2016.11 fattade Försvarsmakten beslut om att modifiera ytterligare för internationell tjänst inom ramen för NBG 11. Vidare fattades beslut om att stryka optionerna på ytterligare fyra och att reducera de ekonomiska resurserna med hälften för den planerade utvecklingen av HKP15. 7HKV skrivelse (HKV H/S 35 800: 80459). 8HKV beslut (HKV H/S 35 800:80459). 9HKV beslut (HKV 14 840:63578). 10HKV/LEDS/STRA beslut (Beslut efter genomfört arbete med HKV uppdrag H 1/07 Säkerställande av den sjöoperativa förmågebredden. 11HKV/FTS/PROD Flyg PM . informerade i skrivelse Försvarsmakten om fortsatta leveransförseningar av systemet. Mot denna bakgrund genomförde Försvarsmakten en översyn av planeringen av den framtida helikopterkapaciteten i insatsorganisationen över tiden samt behovet av helikopterkapacitet i NBG 11 och NBG 14. fattade chefen för ledningsstaben beslut om helikoptertillgång i insatsorganisationen över tiden och för NBG 11. I beslutet angavs bl.a. att har präglats av kortsiktighet på grund av ökande krav på tillgängliga helikopterresurser i insatsorganisationen och uppkomna förseningar i leveranserna av och . Fler helikoptertyper och därtill hörande krav på besättningskategorier har starkt begränsat förbandets flexibilitet. Förbandets förmågetillväxt och uthållighet över tiden har påverkats negativt av den fortsatta driften av äldre system. redovisade Försvarsmakten i skrivelse till Försvarsdepartementet konsekvenserna av att vidmakthålla HKP 4-systemet.12 I redovisningen framhöll myndigheten bland annat att helikopterorganisationen är långsiktigt dimensionerad för att personalförsörja produktion av operativ personal i tillräcklig volym till två helikoptersystem enligt de operativa kraven. Myndigheten framhöll att helikopterflottiljen behöver kraftsamla sina resurser genom att minimera antalet helikoptersystem och fokusera på införandet av HKP 14-systemet och HKP 15-systemet för återskapa flexibiliteten, öka tillgängligheten och skapa ett optimalt nyttjande av resurserna. Myndigheten angav vidare att ett vidmakthållande av HKP 4-systemet innebär att helikopterbataljonens långsiktiga operativa förmåga förskjuts , särskilt vad gäller HKP 14-systemet och förmågan till ubåtsjakt. Ett vidmakthållande av HKP 4-systemet innebär att personalen inriktas mot det helikoptersystemet vilket medför att kompetensuppbyggnaden inom HKP 14-systemet försenas ytterligare och att levererade inte kommer att kunna brukas i planerad omfattning förrän bortom . Myndigheten påpekade att det kommer att uppstå ett operativt glapp mellan och – oavsett när övergången sker – och att det påverkar den långsiktiga utvecklingen med att uppnå de operativa målen. 12 Försvarsmaktens svar på regeringens anmodan (HKV 01 800:73063). 5.2.6Operativa förutsättningar för fortsatt drift av systemet Fortsatt drift förutsätter en återuppbyggnadsperiod Försvarsmakten bedömer att det är möjligt driva HKP 4-systemet vidare. Avvecklingen av systemet har dock kommit så långt att om systemet ska drivas vidare är det inte fråga om något vidmakthållande utan snarare en återuppbyggnad av systemet. Brist på resurser vid helikopterflottiljen medför att en fortsatt drift skulle få negativa konsekvenser på redan planerad verksamhet. Det föreligger bl.a. brist på nyckelpersonal inom ledningsfunktionen för flygtjänsten och tekniska tjänsten inom helikopterflottiljen och materielsystemkontoret. Försvarsmakten påpekar att i rekommendationer efter haveriet 2007 påtalat vikten av att åstadkomma stabilitet samt lugn och ro för att möjliggöra omställning till nya helikoptersystem och till en förändrad insatsverksamhet. Helikopterflottiljen bör inte ges några nya uppdrag utan de redan befintliga uppdragen bör i stället ses över så att en bättre balans mellan uppgifter och resurser kan skapas. Med anledning av personalsituationen inom helikopterfunktionen, den materiella statusen på HKP 4-systemet och Statens rekommendationer saknas förutsättning att kunna driftsätta HKP 4-systemet utan omfattande åtgärder . bör en plan tas fram för hur ledningsstrukturen inom helikopterflottiljen och materielsystemkontoret ska säkerställas, förberedelser för utbildning vidtas, helikoptrarna modifieras enligt inriktning och ambition med systemet, underhållsavtal med civil underhållsleverantör tecknas, m.m. Beräknad tidsåtgång för en sådan uppbyggnadsperiod är cirka två–. Efter bör en ny utredning om flygsäkerhet genomföras för att säkerställa att förutsättningar för att driftsätta HKP 4-systemet föreligger. Vägval mellan markoperativ eller sjöoperativ förmåga Försvarsmakten påpekar att vid ett beslut att åter driftsätta systemet finns ett principiellt vägval mellan att stödja nationella och internationella insatser med markoperativ tyngdpunkt eller att nyttja systemet för nationella sjöoperativa ändamål i form av främst ytmålsstrid och undervattensstrid (ubåtsjakt). Förutsättningarna för båda ovan angivna alternativ utgår från att åtta helikoptrar vidmakthålls och att omkring åtta besättningar kan produceras samt att resterande helikoptrar avvecklas. Alternativet med markoperativ inriktning Försvarsmakten anger att alternativet med att nyttja helikoptrarna för markoperativa uppgifter bedöms kräva en mer omfattande modifiering, vilken inkluderar filterlösning eller partikelseparator för att skydda motorerna i stoftrik miljö. För att nå motsvarande krav som har och som bör ställas för att ha förmåga till sjuktransport i internationella insatser bedöms ytterligare funktioner som varnar- och motmedelssystem IR-suppressor m.m. behöva installeras. När förutsättningar för att driftsätta systemet är säkerställda kan systemet åter tas i flygande bruk. Försvarsmakten bedömer att systemet kan vara operativt (ge effekt) två–efter att flygverksamheten återstartats. Detta grundas på bedömningen att det tar cirka ett–efter driftsättning tills en stabil produktion kan uppnås. Vidare tar det ett–att återinflyga en besättning och att uppnå full operativ status. På grund av tillgången och åldersstrukturen för flygförare med HKP 4-kompetens bedöms ett nyutbildningsbehov föreligga. Med anledning av detta bedöms del av besättningsvolymen utgöras av besättningar under utbildning och därför bedöms effekten vara mindre än den nominella storleken. Vidare bedöms besättningsvolymen bli så pass begränsad att det inte bedöms möjligt att genomföra mer varaktiga internationella insatser (typinsats 7) förrän sent i perioden. Kopplat till de mer omfattande modifieringarna är risken för förseningar avsevärt större i detta alternativ än i alternativet med sjöoperativ inriktning. blir de tidsmässiga tidsvinsterna relativt när HKP 14-systemet ger effekt begränsade. Sammantaget rör det sig om en tidsperiod på mellan fyra–från att beslut fattas tills förutsättningar för drift är skapade samt att förmåga kan produceras och ge effekt. Alternativet med inriktning mot insatser med markoperativ tyngdpunkt bedöms ge effekt i operativa termer kring 2015. Merkostnaden i detta alternativ är . Alternativet med sjöoperativ inriktning Försvarsmakten bedömer att alternativet mot sjöoperativ inriktning kan ta att genomföra och vara avsevärt mindre riskfylld sett till de mer begränsade materiella modifieringarna. Alternativet tillgodoser i allt väsentligt behoven för ytmålsstrid och undervattensstrid. Härutöver kommer förmågan till flyg- och sjöräddning nationellt att öka som en ytterligare effekt. Detta alternativ bedöms ge ett operativt tillskott kring 2013–2014. Merkostnaden för de plattformsrelaterade kostnaderna i detta alternativ bedöms uppgå till . Kostnader för vidmakthållande av HKP 4-systemet Försvarsmakten anger att i beräknade kostnader för vidmakthållande av HKP 4-systemet i båda angivna alternativ ingår driftkostnaden för åtta innefattande drivmedel, underhållskostnader och drift av uppdragsutrustning samt nödvändiga modifieringar i enlighet med flygsäkerhetsinspektörens och Statens rekommendationer och ökade kostnader vid för vidmakthållande av ytterligare ett helikoptersystem. I alternativet med markoperativ inriktning tillkommer ytterligare kostnader för modifiering i form av varnar- och motmedelsystem, IR-suppressorer, partikelseparator/filter (motsvarande), m.m. Försvarsmakten bedömer att den organisationsenhet inom helikopterflottiljen som har störst möjlighet att driva HKP 4-systemet är 3. helikopterskvadronen i , eftersom de personella, materiella och infrastrukturella förutsättningarna är bäst på den enheten. I båda angivna alternativ föreligger dock en osäkerhet hur helikoptrarna ska hangageras. Med anledning av detta kan det inte uteslutas att det uppstår ytterligare merkostnader som en följd av detta. Försvarsmakten bedömer att båda ovan angivna alternativ kortsiktigt medför att utvecklingen av , och kommer att påverkas negativt med anledning av främst resurskonflikt inom helikopterområdet i . På medellång sikt, dvs. för driftsättning och återuppbyggnad, bedöms resurskonflikt uppstå mellan och främst alternativt . Detta påverkar en eller flera av typinsatserna avseende internationell sjöstyrkeinsats (typinsats 3), snabbinsats (typinsats 5) och mer långvariga internationella insatser (typinsats 7) i negativ omfattning. Omfattningen på konsekvensen är direkt proportionerlig mot volymen besättningar för HKP 4-systemet. Konsekvenserna kan bli att Försvarsmakten t.ex. inte kan delta i en internationell sjöstyrkeinsats eller att uthålligheten vid en långvarig internationell insats äventyras. Konsekvenser för operativa förmågor Försvarsmakten framhåller att myndigheten har i underlaget till regeringen anmält att den genomfört reduceringar inom materielområdet för att nå en planering i ekonomisk och verksamhetsmässig balans Med nuvarande uppgifter och krav på operativ förmåga har materielområdet nått den gräns där ytterligare reduceringar är mycket svåra att genomföra. Inom vissa förmågor innebär ytterligare reduceringar att förmågan helt utgår. Ytterligare reduceringsalternativ är därför inte möjliga att redovisa utan förändrad politisk inriktning avseende krav på operativ förmåga. En ytterligare omavvägning inom materielanslagen till förmån för en återuppbyggnad av HKP 4-systemet får konsekvenser och medför reduceringar inom andra områden. Myndigheten ska hantera ytterligare tillkommande och förändrade behov inom ramen för arbetet med försvarsmaktsplanering 2011. Med den tidigare redovisade planeringssituationen inom materielområdet blir varje tillkommande utgift sammantaget en belastning avvägningsmässigt. I ett helhetsperspektiv blir därför varje ökat behov, även om det enskilt kan tyckas vara mindre, problematiskt att hantera. Myndigheten kan inte i djupare mening redovisa konsekvenser av vad en omavvägning till förmån för en återstart av HKP 13 Försvarsmaktens skrivelse (HKV 23 383:51503). 4-systemet skulle medföra för konsekvenser, eftersom en sådan redovisning bara skulle utgöra en av många motsvarande omavvägningsbehov i den normala planeringscykeln för försvarsmaktsplaneringen. Myndigheten gör dock bedömningen att en omavvägning till förmån för en återstart av helikoptersystemet medför negativa konsekvenser för högre prioriterade uppgifter, anskaffning eller förmåga. Ett vidmakthållande skulle i och för sig innebära att de nationella uppgifterna skulle få ett resurstillskott som detta tillskott skulle dock ske på bekostnad av möjligheterna att genomföra internationella insatser. 5.2.7Materiella förutsättningar för fortsatt drift av systemet anger att myndigheten i enlighet med regeringens anvisning till Försvarsmakten i regleringsbrevet för 200914 och Försvarsmaktens beslut har avbrutit den pågående avvecklingsverksamheten men bedriver ingen aktiv verksamhet för helikoptersystemet. Myndigheten anger vidare att den har vidtagit åtgärder som syftar till att vidmakthålla beslutsmässig handlingsfrihet till . Ansvarsförhållanden för kontinuerlig luftvärdighet anger att det inte finns någon aktör i det militära luftfartssystemet som är innehavare av materielsystemintyg (MSI) eller militärt typcertifikat (MTC) för . Normalt innehas MTC av ursprungstillverkaren av flygfarkoster. Då myndigheten ansökte om MSI/MTC för beslutade militära flyginspektionen/flygsäkerhetsinspektören att inte utfärda något intyg avseende , och angav att myndigheten fortsatt skulle bedriva sin verksamhet som om den var certifikatinnehavare.16 Ett fortsatt avstegsförfarande från den normala rollfördelningen är nödvändigt om Försvarsmakten fortsatt ska operera . 14Regeringens regleringsbrev avseende Försvarsmakten för . 15HKV skrivelse Stopp i avvecklingen av helikoptersystem HKP4 (HKV 35 804:68435). 16Beslutet fattades mot bakgrund av att inte avsågs att opereras ställt i relation till de kostnader och den möjliga säkerhetsvinst som skulle ha kunnat uppnås genom att leverantören kvalificerade sig för att inneha MTC. Möjligheter till fortsatt drift bedömer att åtta kan återställas i flygbart skick. Dessa helikoptrar bedöms kunna återställas till samma förmågenivå och samma tekniska utformning (konfiguration) som innan förrådsställningen genomfördes, för att möjliggöra ett fåtal enstaka flygningar. Myndigheten bedömer vidare att det – från materiella utgångspunkter – är möjligt att producera upp i . Mot bakgrund av helikoptersystemets ålder, det begränsade antalet helikopterindivider och att flygverksamheten behöver återstartas kommer dock tillgängligheten att vara begränsad och variera över tiden. Den möjliga flygtidsproduktion med åtta i begränsas om fyra av helikoptrarna är insatta i internationella insatser. Myndigheten anser att det finns anledning att göra en särskild analys avseende vilken stadigvarande operativ kapacitet som i realiteten kan skapas för funktionerna trupptransport, sjuktransport, m.m. i samband med en insats med inom ramen för NBG 11. anger vidare att planering och materielförsörjning har inriktats mot en avveckling av helikoptersystemet. Det innebär bland annat att service, tillsyner, inbyggd gångtid i apparater och tekniska modifieringar optimerats kostnadsmässigt utgående från den planerade avvecklingstakten, vilket medför att en fortsatt drift initialt är kostnads- och resurskrävande. Alla kostnadsberäkningar innehåller dock osäkerheter eftersom den tekniska statusen och behovet av åtgärder vid fortsatt drift inte fullt ut är kända. anger att de huvudsakliga leverantörerna av underhåll till HKP 4-systemet är företagen . På grund av den planerade avvecklingen av helikoptersystemet saknas underhållsavtal för helikoptersystemet efter . Fortsatt drift av åtta med samma tekniska utformning som tidigare förutsätter att nya underhållsavtal tecknas, att flygsäkerhetsmodifieringar och andra modifieringar genomförs, att det sker en överföring av teknisk uppföljning till nya stödsystem i Försvarsmakten samt att det genomförs en ny underhålls- och reservdelsberedning för helikoptersystemet. anger att myndigheten har studerat möjligheten till en så kallad OPS17-lösning för HKP 4-systemet.