sou · GYB375 · 2010-11-10 00:00:00 — Regionala kompetensutvecklingsdagar anordnas för yrkeslärare för att stärka den nya yrkeslärarrollen och dess funktion i lärlings- utbildningen. Ett gemensamt intagningskansli, där är friskolorna med. Utbyte av lärare, lokaler, maskiner mm Regional fördelning av antalet platser, kan man göra detta? Diskussion om möjlighet att regionalt examinera plåt/vent. Inom finns en tradition av regionalt samver- kansarbete med nätverk som metod. Man har deltagit i YKSA, modellskolor och idéskolor med utvecklingsarbete. GR har etablerat ett regionalt lärlingsråd för VVS-branschen efter en förfrågan från branschen. Gruppen har genomfört ett första möte, som utvärderades som mycket positivt från branschen. VVS- utbildning finns på 23 skolor, branschen vill samordna diskussio- nen, även med friskolor för att kunna säkerställa arbetslivets behov. Diskussioner finns om likartade råd i samverkan med fler bran- scher. Försöksverksamheten med lärlingsutbildning hanteras regionalt och lokalt på tre nivåer. Genom försök med branschvisa regionala lärlingsråd, lokala lärlingsråd och det regionala nätverket för arbets- Sammantaget ger nätverken och råden en hel- het. Vid möten görs en genomgång av antal platser, yrken, kön, sökande. Det ger alla en bild av var kompetensen och programmen finns och möjlighet till samverkan när det gäller examinatorer, lokaler och resurser. Exempel på regional samverkan och ansökte om lärlingsplatser gemensamt och fördelade dem mellan sig. har ingen gym- nasieskola men erbjuder lärlingsplatser i samverkan med Stenung- sunds kommun. Det regionala nätverket för arbetsplatsförlagt lärande ger förutsättningar att hitta lösningar över kommungrän- serna. består av de 13 kommunerna i Öster- götland samt i norra . har stimulerat skolhuvudmännen i regionen att starta gymnasiala lärlingsutbildningar. har bl.a. bjudit in arbetsmarknadens parter och skolhuvudmännen i regio- nen till möten för information och erfarenhetsutbyte. Det har resulterat i att det finns stort intresse från många skolhuvud- män och från Företagarna i att delta i en regional samverkan. Att starta gymnasial lärlingsutbildning kräver utvecklingsarbete hos både skolhuvudmän och arbetsgivare som kommer att delta. I samband med etablering av lärlingsutbildningar finns det frågor som behöver lösas i samverkan mellan parterna. Med denna bak- grund ska regionförbundet stimulera regional samverkan kring gymnasial lärlingsutbildning. Syftet med projektet är att stimulera både företag och skolhuvudmän i regionen att i samverkan utveckla gymnasiala lärlingsutbildningar med en hög kvalitet. En projekt- ledare ska samordna en regional arbetsgrupp som består av företrä- dare för skolhuvudmän i regionens 13 kommuner och samt företrädare för arbetsmarknadens parter. Pro- jektledarens uppgift är i första hand att Inbjuda till och genomföra cirka åtta möten med skolhuvudmän, arbetsgivare och arbetsmarknadens parter i regionen. Koordinera samverkan mellan skolhuvudmän och arbetsgivare kring bl.a. ansökan om att starta lärlingsutbildning, information, avtal, lärlingsråd, handledare och utbildningarnas kvalitet. Stimulera skolhuvudmän och företag i regionen att starta gymnasial lärlingsutbildning och stimulera dialogen mellan parterna. Arbeta fram en strategi för handledarutbildning. Informera studie- och yrkesvägledare om gymnasiala lärlings- utbildningar. Sprida kunskap och erfarenheter från gymnasiala lärlingsutbild- ningar. Följa upp resultaten av projektet och regelbundet rapportera till . Det finns en skillnad mellan små enheter och stora enheter, de större skolorna klarar sig själva medan mindre enheter har behov att träffa andra. Initialt har gruppen ägnat sig åt erfarenhetsutbyte, och att inhämta kunskap om vad som är på gång nationellt. Forum för nationellt perspektiv är ett enkelt sätt att inhämta detta. Gruppen består av skolhuvudmän, både kommunala och fristående, det regi- onala uppdraget omfattar båda. tillkommer fler skolor i gruppen, och gruppen består av skolhuvudmän som befinner sig i olika utvecklingsfaser. De som varit med ett tag tycker att det blir upprepningar, och bildar en egen grupp, ett järngäng. Det finns också en misstanke om konkurrens mellan kommunala och fristå- ende huvudmän, och man menar att man har olika förutsättningar för att ge lärlingsutbildning. I det regionala politiska uppdraget att samordna lärlingsutbild- ningen uttrycker man vikten av att det är en regional samverkan för alla huvudmän. Företagarna har centralt tagit en policy kring att det är viktigt och positivt med lärlingsutbildning. Från början var även LO, TCO, svenskt Näringsliv med i arbetet regionalt. Gruppen fortsätter at träffas men har svårt att se gemensamma frågor. Förslag på gemensamt arbete som det finns behov av: Företagskontakter, yrkesråd, hur arbetar man med detta? Branschkontakterna är en regional fråga. Uppföljning av elever, hur går det för dem? Aktörer saknas, man kommer inte till lärlingsråd, yrkesråd. Kompetensutveckling för yrkeslärares nya roll. har ett regionalt kompetensforum etablerats av . I forumet diskuteras hur kompetensförsörj- ningen fungerar i en region och hur den avgörs inte av en aktör utan är snarare ett resultat av hur många aktörer inom både arbets- marknad och utbildning fungerar i samspel med varandra. Kraven från arbetsmarknaden på att gymnasiala – och eftergymnasiala utbildningar ska leverera den kompetens som efterfrågas ökar allt- mer, utbildning förväntas leda till anställningsbarhet. Ett sätt att möta dessa behov är att skapa ett Regionalt kompetensforum för samverkan mellan utbildningsanordnare, branscher och arbets- marknadens parter. Ett sådant forum ska verka för att skapa ett gott utbildningsklimat i regionen genom att: Spana in efter nya kompetensbehov och utvecklingen inom arbetsliv och utbildning Samla kunskap och analysera Stimulera berörda aktörer att utveckla arbetsliv och utbildningar Samverka med utbildningshuvudmän, arbetsliv och andra regioner Säkra sitt resultat genom uppföljning. 4.4Fyrkantssamverkan i , , och Inom fyrkanten finns ett samverkansavtal som innebär att eleven fritt kan söka vilken utbildning man vill inom fyrkantsområdet. Detta oavsett om det är ett nationellt eller specialutformat pro- gram. Det innebär att eleven konkurrerar om plats på valt program på samma villkor som andra sökande med ett meritvärde från åk 9. I fyrkanten finns ett utbud av gymnasieutbildningar med utbild- ningsformen lärling. Lärlingsutbildningen omfattas också av fritt sök. Det regionala samverkansavtalet började med vuxenutbildningen och byggdes vidare med gymnasiesamverkan. Kommunerna erbjuder fritt sök och ger olika inriktningar på de nationella och special- utformade programmen på olika orter, samma gäller vuxenutbild- ningen. Man använder programråd och utbildningsråd lokalt och träffas regionalt med chefer och politiker. kan den regionala samverkan vara ett hinder i arbetet eftersom man lokalt kan göra snabba förändringar, men regionalt måste förankra förändringar i Arbetet regionalt blir då långsammare än nöd- vändigt. Regionala frågor kan vara till exempel avtal om lärlingsplatser, där bör vi göra lika. Just nu pågår ett arbete med ett gemensamt regionalt programråd i två kommuner kring Omvårdnadspro- grammet. Ett av skälen till att samordna detta är att underlätta för avnämare (ex ) som har flera branschråd inom sitt om- rådet och genom det sparar in mötestid. Branschråden är inte bara nätverk där ledningspersoner deltar, det är viktigt att personer som sitter nära verksamheten är delak- tiga. I branschråden finns representanter från Arbetsförmedlingen, kommunerna, arbetsgivare och skola samt universitet. träffas ca per halvår. Man diskuterar övergripande framtids- frågor, behov av kompetens och utbildning inom gymnasieskolan, vuxenutbildningen inkl lärling. Det ger en möjlighet till helhetssyn. Lokala frågor hanteras i lärlingsrådet/utbildningsrådet. Rätt representanter är viktigt, det måste vara de som är nära eleverna, det är då det händer! 5.Avslutande kommentar – fördelar och svårigheter med regional samverkan Den regionala nivån är svår att definiera, har inget mandat eller uppdrag i försöksverksamheten med lärlingsutbildning. Det finns inga ekonomiska incitament för regional samverkan i lärlings- försöket, förutom indirekta genom effektivare resursutnyttjande. Förutsättningarna för regional samverkan är olika i regionerna vil- ket gör det svårt att jämföra. Om nu samverkan är så bra – hur får man till det? Rätt representanter i nätverken regionalt Representanterna måste vara nära eleverna och förstå verksamheten Processtödet är viktigt för att komma framåt och uppåt i samver- kanstrappan. En person måste vara utsedd till att leda processen med regional samverkan Regioner med tydliga politiska uppdrag i lärlingsförsöket samver- kar Tre av de intervjuade regionerna hade uppdrag från regionala poli- tiker att samverka kring gymnasieskolan Branscherna är eniga om att regional samverkan leder till ökad kva- litet Alla intervjuade branscher lyfter kvalitetssäkring och helhetssyn som en grund för regional samverkan Dimensioneringsfrågan måste lösas regionalt Kompetensmatchningen är inte en lokal fråga utan bör ses i ett regionalt eller nationellt sammanhang Branscherna efterlyser helhetssynen på yrkesutbildningen, ofta saknas friskolorna i samverkan Samverkan tar tid. När nya aktörer ska med i en pågående samver- kansprocess backar man i processen. Den enskilda kommunen är ofta för liten för planeringen av gym- nasieskolans yrkesutbildning. Vem äger processen regional samverkan i lärlingsutbildningen? Om det inte finns ett uppdrag eller villkor för att samverka, var är då ansvaret? Vad händer när man inte är överens nationellt, regionalt eller lokalt i en branschorganisation? Vad blir branschens inflytande över utbildningens innehåll när mandaten att påverka inte finns? , regional projektledare, , lärare, YTC , regionansvarig region , VVS-branschen , programsamordnare, gymnasium , gymnasiechef, gymnasium , projektledare regional samordning lärlings- utbildning , utvecklingsledare, gymnasium, , rektor, skolan, , programsekreterare, Utbildningskonto- ret, , studie – och yrkesvägledare, Carlsund Utbild- ningscentrum, , chef, skola och utbildning, , regional projektledare för yrkesförarutbildning och arbetsplatslärande , , inkl Skara- borg, , , , Transportfackens , chef, , Byggindustrier , ansvarig ECY, kompetensförsörjning, skolfrågor, lärlingsfrågor, Interna rapporter från och angående lärlings- utbildning Gymnasial lärlingsutbildning – vad tycker företag och organisationer? Bilagan består av tre delar: Bilaga 3:2 Delrapport 1 Bilaga 3:3 Delrapport 2 Gymnasiallärlingsutbildning – vad tycker företag och organisationer? , , tillsattes 2008 med upp- draget att ge råd och stöd till huvudmän, lärlingsråd och företag i anslutning till den utbildning som bedrivs med stöd av förord- ningen (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlings- utbildning. Förordningen avser utbildningar som påbörjas till . Kommittén har till uppgift att främja den arbetsplatsförlagda utbildningen inom försöksverksamheten och därigenom bidra till att höja kvaliteten inom utbildningen. Detta görs genom att ge stöd till lärlingsråd och huvudmän kring bland annat organisation, handledning, samt relationer mellan skola och företag respektive elever. Det ligger i kommitténs uppgift att stimulera huvudmän och branscher till regional samverkan mellan skola och arbetsliv, och att följa upp lärlingsförsökets resultat, måluppfyllelse och funktion ur näringslivets synvinkel och behov samt uppmärk- samma utvecklingsbehov. Ordförande i är generaldirektör. Utöver ord- föranden, består kommittén av tio ledamöter som representerar de delar av arbetsmarknadens aktörer och branscher som är direkt berörda av den pågående försöksverksamheten. Kommittén har ett sekretariat för det löpande arbetet. I propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasie- skolan föreslår regeringen att en gymnasial lärlingsutbildning permanent ska införas som en alternativ väg till yrkesexamen inom gymnasieskolans yrkesprogram. Utbildningen ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbetsplatser. godkände reger- ingens förslag i detta avseende. En av NLK:s uppgifter syftar till att öka kunskapen om närings- livets behov och synpunkter på försöket. I kommitténs första del- betänkande , Gymnasial lärlingsutbildning – Hur blev det?, låg fokus i hög grad på skolans synpunkter och erfaren- heter. I betänkandet aviserade därför kommittén att göra studier som närmare belyser företagens inställning till och upplevelse av lärlingsutbildningen. har på uppdrag av NLK genomfört dels en bred enkätundersökning riktad till de företag och organisationer som deltar i lärlingsförsöket, dels en djupintervjuundersökning för att få ytterligare kunskaper om inställning och erfarenheter. Resultaten har redovisats i två delrapporter, . Här nedan redovisas en sammanfattning av de huvudsakliga slutsatserna av dessa två studier. För närmare beskrivning av metod och resultat hänvisas till de två delrapporterna. I uppdraget från den refereras generellt till företags erfarenheter av och inställning till gymnasial lärlingsutbildning. Emellertid sker den arbetsförlagda utbildningen inte enbart på företag utan också hos offentliga arbetsgivare och organisationer. När vi i rapporterna använder ordet företag syftar vi således på samtliga dessa arbets- givare. använder vi företag och organisationer eller arbetsplats med samma betydelse. De allra flesta företag är överlag nöjda men det finns förbättringspotential Företagen och organisationerna vittnar om att de i stor utsträck- ning tycker att det har varit bra att delta i lärlingsförsöket så här långt. I enkätundersökningen uppger drygt hälften att de är nöjda och ytterligare en tredjedel av de företag som svarat på enkäten menar att de tycker det varit mycket bra eller utmärkt. Hur tycker du att det har varit att delta i lärlingsförsöket så här långt? Resultaten av enkätundersökningen och inte minst av intervju- undersökningen visar dock att det finns potential till förbättringar och utveckling av verksamheten och organiseringen av lärlings- utbildningen. Det är i synnerhet relationen mellan skola och före- tag som behöver förstärkas och utvecklas. Skolan är primär initiativtagare och lärlingsutbildningen är viktig inför framtida rekrytering Det är skolan som är initiativtagare till kontakten med företagen och som sprider information om försöksverksamheten med gym- nasiala lärlingar. De två undersökningarna visar tydligt att framtida rekrytering är det centrala motivet till varför företagen tar emot lärlingar. Före- tagen framhåller att de får möjlighet att forma morgondagens arbetskraft. pekar också på ett bredare perspektiv där man vill bidra till utvecklingen i branschen som helhet eller det lokala samhället. En del företag lyfter också fram att företaget och dess anställda utvecklas i mötet med de unga. Lärlingarna bidrar med ny kunskap och nya perspektiv, och den växelverkan som förefaller finnas mel- lan de gedigna yrkeskunskaper som handledaren har och de nya kunskaperna och perspektiven som lärlingen har, föder kunskaps- utveckling för både handledaren/företaget och lärlingen. Det finns en osäkerhet om olika former av arbetsplatsförlagt lärande Företagen och organisationerna har generellt en bred tidigare erfa- renhet av att ha elever under utbildning och praktik på arbetsplat- sen. Det är dock tydligt att det finns en osäkerhet om vilken typ av arbetsplatsförlagt lärande det rör sig om. Många av de företag och organisationer som kontaktades inom ramen för de två undersök- ningarna uppgav att de inte hade någon lärling. I vissa fall är detta rimligtvis korrekt och sannolikt ett resultat av att registren inte varit uppdaterade. I andra fall är det troligt att företagen helt enkelt inte känner till vilken typ av elev man har hos sig. Det finns ett behov av förbättrad information till företag och organisationer om olika typer av arbetsplatsförlagt lärande i all- mänhet och om gymnasiala lärlingar i synnerhet och vilken roll företaget har i de olika modellerna. Branschorganisationerna har spelat en mycket begränsad roll för företagen Branschorganisationer och branschföreträdare har inte spelat någon framträdande roll för företagen när det gäller frågor kopplade till lärlingsförsöket. Branschen uppges inte vara en viktig källa till information eller för att motivera deltagande i lärlingsförsöket. Möjligtvis är det så att branschorganisationerna primärt har en roll på central nivå i programråd osv. snarare än i relation till det enskilda företaget. Ersättning betraktas inte som en central fråga Resultaten av de två undersökningarna visar att företagen inte ser ersättning som en central fråga. Endast få företag får ersättning för att ta emot en lärling och de flesta anser inte att ersättning är moti- verad. pekar vissa företag på att det är resurskrävande att ha en lärling. Frågan är om det finns andra modeller än rent finan- siella som kan stödja företagen, t.ex. genom en närmare och mer kontinuerlig dialog med skola och yrkeslärare. Företagen behöver tydligare kunskap om upplägg och innehåll i utbildningen I synnerhet intervjuundersökningen visar att företagen inte sällan har begränsade kunskaper om lärlingsutbildningens innehåll och upplägg som de kommer till uttryck i de nationella styrdokumen- ten (främst nationella kursplaner). behöver stöd från skolan för att kunna bryta ned innehållet i styr- dokumenten till aktiviteter och kunskapsmål som kan genomföras och uppnås på arbetsplatsen, t.ex. som en lokal utbildningsplan. Denna planering borde rimligtvis utgöra ett mycket viktigt under- lag för kontakterna mellan skola och företag. Behovet av ökade kunskaper gäller också bedömning och underlag för betygssättning där företagen i varierande utsträckning deltar och där utbildnings- mål och betygskriterier inte alltid är väl kända. Skolan har mycket viktig roll Skolan har sammantaget ett mycket viktigt ansvar i att kommuni- cera innehåll och mål i lärlingsutbildningen på ett ändamålsenligt sätt. Resultaten av undersökningarna pekar entydigt på att det finns potential att förbättra kommunikationen mellan skola och företag. Skolan ansvarar normalt också för att inrätta lärlingsråd och för att erbjuda handledarutbildning. Färre än hälften av respondenterna i de två undersökningarna har gått en handledarutbildning och något fler känner till lärlingsråden även om de själva inte alltid är aktiva. Frågan är om det finns möjlighet att anpassa t.ex. hand- ledarutbildningen för att bättre stämma överens med företagens behov och utrymme för att delta? Framgångsfaktorer för organiseringen av den arbetsplatsförlagda delen av lärlingsutbildningen Baserat på resultaten av de två delundersökningarna har vi identifie- rat vissa förhållanden som vi menar utgör framgångsfaktorer vad gäller den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen ur företagens perspektiv. Följande punkter sammanfattar dessa: Skolan har det övergripande och yttersta ansvaret att se till att företagen har den kunskap som krävs för att kunna ta emot lär- lingar. Skolorna måste vara tydliga i sin kommunikation med företagen. Företagen behöver ha god kunskap om lärlingsutbildningens upplägg och vad det innebär att som arbetsplats ta emot en gymnasial lärling. Handledaren bör ha god kännedom om utbildningens innehåll och mål vilket innebär att han eller hon känner till utbildningens mål och hur man bedömer att de uppnåtts. En aktiv och kontinuerlig dialog mellan skolans yrkeslärare och handledaren på företaget och i förekommande fall också lär- lingen, är betydelsefull. Om problem uppstår kan dessa enklare lösas om kontakten är etablerad och väl fungerande. Lärlingarna måste ges tillräckliga teoretiska (allmänna och yrkesspecifika) kunskaper i skolan så att den arbetsplatsförlagda delen av utbildningen blir givande. Längre sammanhängande perioder av skolförlagd utbildning kan övervägas. När det är möjligt bör en tydligare koppling mellan teori och praktik göras. Skolorna bör ge tydliga direktiv om företagens medverkan vid bedömning av elevens färdigheter inom yrkesområdet. När sker detta och vilka kriterier ska företagen följa? Mötesplatser för företagen, skolan och ibland också lärlingen är värdefulla och bidrar till ökad kvalitet i utbildningen. Dessa måste dock så långt som det är möjligt anpassas till företagens villkor och verklighet. Bilaga 3:2 Gymnasial lärlingsutbildning – vad tycker företag och organisationer? Delrapport 1 – Resultat av enkätundersökningen , , tillsattes 2008 med upp- draget att ge råd och stöd till huvudmän, lärlingsråd och företag i anslutning till den utbildning som bedrivs med stöd av förord- ningen (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlings- utbildning. En av NLK:s uppgifter syftar till att öka kunskapen om näringslivets behov och synpunkter på försöket. genomförs därför dels en bred enkätundersökning riktad till de företag och organisationer som deltar i lärlingsförsöket, dels en djupintervjuundersökning för att få en ytterligare kunskaper om inställning och erfarenheter. I föreliggande rapport redovisas resultaten av den första delen av arbetet, enkätundersökningen. En postal enkät har sänts ut till totalt 1162 arbetsplatser som enligt rapportering till hade lärlingar (2008/09). Arbetsplatserna återfinns i både privat och offentlig sektor. Svarsfrekvensen uppgår till . Av resultaten framgår att skolan är den primära initiativtagaren och informationsspridaren vad gäller lärlingsförsöket. Vidare upp- ger företagen följande motiv som betydelsefulla inför beslutet att ta emot en lärling: att det är ett långsiktigt sätt att lära upp personer som man senare kan rekrytera och att det är viktigt att ställa upp för samhället/branschen. Som kontrast utgör möjligheten att ta betalt för att ta emot en lärling och att branschorganisationerna skulle uppmanat till medverkan inte viktiga motiv enligt de del- tagande företagen. Företagen uppger att kontakterna med skolan fungerar bra. Viktiga faktorer för att detta samarbete ska fungera väl är goda per- sonliga relationer och tillgänglighet från skolans sida. Enkäten visar dock att lärlingsråden är förhållandevis okända och att färre än hälften av företagen har genomgått handledarutbildning. Kontakten med branschorganisationer uppges inte vara centrala för företagen. Finansieringen är inte heller en stor fråga för de före- tag och organisationer som deltagit i undersökningen. andel av företagen får ekonomiskt bidrag och de tillmäter inte heller denna möjlighet någon större betydelse. Sammanfattningsvis visar enkätundersökningen att: De allra flesta företag överlag är nöjda. Det finns en bred erfarenhet av att ha elever och praktikanter för lärande på företagen men att det förefaller finnas en osäker- het kring olika former för arbetsplatsförlagt lärande. Det finns få större företag som har lärlingar. Branschen inte har spelat stor roll för det enskilda företagen. Lärlingsutbildningen är viktig inför framtida rekrytering. Finansiering inte en betydelsefull fråga för företagen. Det finns potential till fortsatt utveckling av samarbete mellan skola och företag, bl.a. kring lärlingsråden och handledarutbild- ningen. Med detta vill vi tacka Nationella lärlingskommittén för att vi fått möjlighet att genomföra detta projekt! En av NLK:s uppgifter syftar till att öka kunskapen om närings- livets behov och synpunkter på försöket. I kommitténs första del- betänkande Gymnasial lärlingsutbildning – Hur blev det? låg fokus i hög grad på skolans synpunkter och erfarenheter.1 I betänkandet aviserade därför kommittén att göra studier som närmare skulle kunna belysa företagens inställning till och upplevelse av lärlingsutbildningen.