sou · GYB356 · 2010-08-31 00:00:00 — samarbete mellan företag; för stora företag: gränsöverskridande samarbete eller samarbete med minst ett litet eller medelstort företag samarbete mellan ett företag och ett Rambestämmelserna innehåller tre olika typer av bedömningar, som bygger på ett avvägningstest mellan stödets positiva och negativa effekter: i)Standardbedömning – om projektet uppfyller villkoren i kapitel 5 i rambestämmelserna antas det att avvägningstestet är positivt. Följande åtgärder ingår i denna kategori (under förutsättning att stöd endast beviljas efter ansökan till de nationella myndigheterna): Projektstöd och genomförbarhetsstudier där stödmottagarna är små och medelstora företag och stödbeloppet är per företag för ett projekt. Stöd för små och medelstora företags kostnader för industriella rättigheter. Stöd till nystartade innovativa företag. Stöd för innovationsrådgivningstjänster. Stöd för innovationsstödjande tjänster. Stöd för att hyra in högkvalificerad personal. ii)Standardbedömning plus påvisande av stimulanseffekt och nöd- vändighet – i enlighet med kapitel 5 och 6 i rambestämmelserna: för allt anmält stöd som understiger tröskelvärdena för den detaljerade bedömningen (se nedan) och som inte faller under någon av de kategorier som omfattas av standardbedömningen på grundval av enbart kapitel 5 (som förutsätts ha en stimulanseffekt). iii)Detaljerad bedömning – med hänsyn till den större risken för snedvridningar av konkurrensen kommer kommissionen att göra en detaljerad bedömning av åtgärder där beloppet överstiger följande tröskelvärden. För projektstöd och genomförbarhetsstudier: -om projektet huvudsakligen består av grundforskning, , -om projektet huvudsakligen består av industriell forskning, , -för alla övriga projekt: . För processinnovationer eller organisatoriska innovationer inom tjänstesektorn, . För innovationskluster, . För varje stödordning krävs en årlig rapport om genomförandet. Stödkategorier, tillämpliga stödtak enligt gruppundantagsförordningen och tröskelvärden som utlöser en detaljerad bedömning enligt rambestämmelserna Ja (om villkoren i per företag per projekt 2x per företag per projekt Ingår inte i grupp- I tjänstesektorn: 5 Ingår inte i grupp- 108Alla ärenden som anmäls till kommissionen på grund av att en skyldighet att göra en individuell anmälan föreskrivs i gruppundantagsförordningen blir föremål för en detaljerad bedömning. 109Eureka är ett alleuropeiskt nätverk för marknadsorienterad industriell forskning och ut- veckling. Genom gruppundantagsförordningen undantogs nya kategorier av stöd för forskning, utbildning och innovation från anmälnings- skyldigheten. Under förutsättning att villkoren i gruppundantags- förordningen är uppfyllda (bl.a. särskilda stödnivåer) är i vissa fall stöd till forsknings- och utvecklingsprojekt, stöd till tekniska genom- förbarhetsstudier, stöd till små och medelstora företags kostnader för immateriella rättigheter, stöd till forskning och utveckling inom jordbruks- och fiskerisektorn, stöd till nystartade innovativa företag, stöd till innovationsrådgivningstjänster, stöd till innovationsstödjande tjänster och stöd till att hyra in högt kvalificerad personal undan- taget från anmälningsskyldigheten. Sådant stöd ska dock alltid anmälas när de tröskelvärden för individuell anmälan som anges i tabellen ovan överskrids. Stöd ska också anmälas om villkoren i gruppundantagsförordningen inte är uppfyllda och kommer då att bedömas på grundval av rambestämmelserna. I vissa fall kan skattelättnader för FoU som utgör statligt stöd vara förenliga med fördraget på grundval av artikel 107.3. Vid utformandet av skattelättnader för FoU bör medlemsstaterna ta hänsyn till ovan- nämnda meddelande och ramverk. Det första steget är att avgöra huruvida en sådan skattelättnad kan anses vara en allmän åtgärd. I de flesta fall anses skattelättnader för FoU som är öppna för alla företag oberoende av storlek, bransch eller belägenhet vara allmänna åtgärder som inte lyder under ramverket. Vid granskning av en skattelättnad för FoU som utgör statligt stöd i enlighet med artikel 107.1 i FEUF kommer kommissionen särskilt noggrant kontrollera att –skattelättnaden för FoU gäller för en eller flera av de kategorier av FoU som definieras i ramverket (det vill säga grundforskning, industriell forskning och experimentell forskning), –skattelättnaden för FoU gäller endast för vissa särskilda kost- nader för FoU som listas i ramverket, –stödnivån hos skattelättnaden för FoU kan fastställas och inte överträder den högsta nivå som anges i ramverket. Vidare anges i ramverket för forskning, utveckling och innovation att kommissionen genom att utföra ovannämnda kontroller och bedöma undersökningsresultat som redovisas av medlemsstaterna kommer att utgå från att skattelättnaderna för FoU stimulerar företag att lägga mer pengar på dessa områden. Hänsyn måste också tas till relevanta kumulationsregler som avgör om ett företag får ta emot stöd enligt olika bestämmelser. Man måste också under- söka huruvida skattemässiga bestämmelser faller inom ramen för gruppundantagsförordningarna. Garantin är knuten till en specifik finansiell transaktion, ges ett maximum belopp, täcker inte av det utestående lånet och är inte obegränsat. Ordningens villkor är baserad på en realistisk värdering av risken så att betalningen gör ordningen självfinansierande. Ordningens villkor och finansiering värderas minst en gång . Garantipremien täcker både den normala risken som är för- bunden med att ge garantin och de administrativa kostnaderna med ordningen, inkl. normal avkastning och uppstartskapital. De minimis – försumbart stöd Kommissionens förordning 1998/2006. Enligt denna är det tillåtet att ge ett försumbart stöd till ett företag, eftersom så små belopp inte medför att samhandeln påverkas negativt. Stödet får maximalt uppgå till . I syfte att förhindra missbruk har förordningen gjorts tillämplig endast på genomsynligt stöd. Genomsynligt stöd är stöd för vilket det är möjligt att i förväg räkna ut det exakta beloppet utan att behöva göra en riskbedömning. Följande stöd anses vara genomsynligt stöd: Stöd i form av lån, under förutsättning att beloppet beräknats på grundval av de marknadsräntor som gäller när stödet beviljas. Stöd i form av kapitaltillskott, under förutsättning att det sam- manlagda offentliga kapitaltillskottet ligger under taket för stöd av mindre betydelse. Stöd i form av riskkapitalåtgärder, under förutsättning att stödet till vart och ett av mottagarföretagen ligger under taket för stöd av mindre betydelse. Stöd i form av lånegarantier, under förutsättning att garanterade lånebeloppet inte överskrider (eller när det gäller vägtransportsektorn). Medlemsstaterna får dock bevilja lånegarantier för belopp som överstiger under förutsättning att de på grundval av en av kommissionen godkänd metod kan bevisa att bidragsdelen av garantin inte över- stiger . 2Innovationsvänlig upphandling respektive innovationsupphandling Utredningens bedömning: Det är lämpligt att skilja mellan dels innovationsvänlig upphandling dels innovationsupphandling. Utredningens förslag: Utredningen lägger i kapitel Innova- tionsvänlig upphandling respektive kapitel Innovationsupp- handling förslag om åtgärder för att främja och möjliggöra offentlig upphandling som tar hänsyn till innovation, respektive som syftar till en innovation. I utredningens direktiv skriver regeringen ska omfatta såväl förkommersiell upphandling som möjligheterna till innovativa ansatser vid kommersiell upphandling. Därav följer att uppdraget inte begränsas till upphandling av innovationer utan uppdraget avser även innovativa ansatser inom ramen för vanlig upphandling. Detta är en mycket viktig aspekt. Ska upphandling inom offentlig sektor i större omfattning bidra till nya lösningar måste all upphandling bli mera öppen för innovativa lösningar. Utredningen har därför valt att tala om Innovationsvänlig upp- handling. Som namnet antyder handlar det om upphandlingspro- cesser som tillåter varor eller tjänster som i någon mening kan betecknas som innovationer att vara med i konkurrensen. Ofta leder tidsbrist och riskaversion till att en upphandlande myndighet och enheter upprepar den senaste upphandling av en viss produkt. Myndigheten kan missa möjligheter att introducera nya effektivare lösningar som hade varit till nytta för myndighetens arbete, som myndighetens beställning skulle kunna medverka Innovationsvänlig upphandling respektive innovationsupphandling till att stimulera nya lösningar som hade stärkt den svenska konkurrens- kraften. Som visas i andra avsnitt hindrar inte det europeiska upphand- lingsregelverket att upphandlande myndigheter och enheter genomför en innovationsupphandling, än mindre hindrar det innovationsvänlig upphandling. Innovationsvändlig upphandling innebär att den upphandlande myndigheten eller enheten aktivt beaktar möjligheten att det kan finnas produkter baserade på nya innovationer som redan finns på marknaden eller som är så utvecklade att de vid upphandling kan utgöra ett alternativ till etablerade produkter. Innovationsvänlig upphandling handlar om att en myndighet vid upphandlingen beaktar även varor och tjänster som innebär nya lösningar. I nedanstående kapitel beskrivs närmare olika upphandlingsformer och förfarande som kan vara innovationsvänliga. I direktivet definierar regeringen begreppet innovationsupp- handling; Med innovationsupphandling avses i dessa direktiv upp- handling av i förväg okända lösningar på ett definierat problem eller behov för vilka det ibland ännu inte har etablerats någon marknad. Vid innovationsvänlig upphandling tar myndigheten eller enheten hänsyn till att det kan finnas relevanta innovationer och skapar förutsättningar att dessa beaktas i upphandlingsprocessen, medan vid innovationsupphandling arbetar den upphandlande myndigheten för att göra en upphandling (i bred bemärkelse) som leder till innovationer. Innovationsupphandling handlar om att myndigheten köper en ny lösning på ett specifikt problem. Därefter kan myndigheten gå vidare och köpa en vara eller tjänst baserade på denna nya lösning. Innovationsupphandling kräver en hög kompetens hos den upp- handlande myndigheten/enheten och ett beslut att genomföra en innovationsupphandling måste baseras på en väl underbyggd analys. 3Innovationsvänlig upphandling inom gällande regelverk Utredningens bedömning: Utredningens viktigaste slutsats är att i princip all offentlig upphandling bör bli innovationsvänlig. Upphandlande myndigheter bör och kan i ökad uträckning be- akta innovationsaspekterna och genomföra upphandlingar på ett mera innovationsvänligt sätt. Detta kan ske inom ramen för gällande upphandlingslagstiftning. Det finns risk för en teknologieftersläpning inom offentlig sektor genom att många upphandlingsförfaranden inte ger tillräckliga möjligheter för innovativa företag att offerera och sälja nya lösningar. En sådan teknologieftersläpning är till nackdel för utvecklingen inom den offentliga sektorn. är skillnaderna i incitament till innovationsarbete mellan privat och offentlig sektor ofördelaktigt för de företag som främst säljer varor och tjänster till offentlig sektor. Mera innovationsvänlig upphandling skulle kunna stärka svenska företags konkurrensförutsättningar. Vid normal upphandling är det viktigt att upphandlingen genom- förs så att nya innovativa lösningar inte utestängs eller missgynnas. Utredningen har erfarit att det finns en oro, främst bland innovativa företag, men även inom offentlig sektor, över att många upphand- lingar i det närmaste slentrianmässigt utformas så att den upp- handlande myndigheten efterfrågar samma lösning som vid den senaste upphandlingen. Som visas nedan i detta kapitel finns det inom ramen för vanliga upphandlingsförfaranden inom /LUF goda förutsättningar att göra upphandlingarna mera innovationsvänliga. Innovationsvänlig upphandling inom gällande regelverk om hur myndigheten beskriver sina behov och vilka alternativa lösningar som myndigheten är beredd att pröva. Användning av funktionsupphandling kan också vara innovations- vänligt. De genomförda förändringarna i upphandlingslagstift- ningen som ger möjligheter att skapa inköpscentraler och som också möjliggör användning av upphandlingsförfarandet konkurrenspräglad dialog kan också medverka till mer innovationsvänlig upphandling. Utredningen anser även att regeringen, som ett led i ansträng- ningarna att skapa bättre förutsättningar för innovationsvänlig upp- handling, bör arbeta vidare med förslaget att införa dynamiska upp- handlingssystem i den svenska upphandlingslagstiftningen. Detta behandlas vidare i avsnitt 5.3. Innovationsvänlig upphandling handlar till stor del om attityder men också om policy. Det behövs ett övergripande perspektiv inom upphandlande myndigheter, men det krävs också kompetens och engagemang bland alla som arbetar med offentlig upphandling. En stor del av offentlig upphandling i görs av enskilda kom- muner och landsting, vilket gör det särskilt viktigt att det bland kommunala beslutsfattare finns en medvetenhet om fördelar med att genomföra innovationsvänliga upphandlingar. Utredningen åter- kommer i kapitel 6 med övervägande beträffande upphandlingsstöd m.m. och i kapitel 8 till kopplingen mellan s.k. grön upphandling och innovationsvänlig upphandling. 3.2Lag (2007:1091) om offentlig upphandling Lagen (2007:1091) om offentlig upphandling () och lagen (2007:1092) om upphandling inom områdena vatten, energi, trans- porter och posttjänster (LUF) bygger på två direktiv, ett för klas- sisk sektor (och rådets direktiv /18/EG om offentlig upphandling av byggentreprenader, varor och tjänster, klassiska upphandlingsdirektivet) samt ett för försörjningssekto- rerna (och rådets direktiv /17/EG om upphandling av viss infrastruktur för vatten, energi, transporter och posttjänster). reglerar offentlig upphandling som görs av kommuner, landsting, statliga myndigheter och många av deras bolag. LUF reglerar sådan upphandling som görs av statliga myn- digheter, kommuner, landsting m.fl. samt offentlig- och privatägda företag när de bedriver verksamhet inom vissa i LUF angivna om- Innovationsvänlig upphandling inom gällande regelverk Inom finns flera upphandlingsformer, bl.a. öppet, selektivt och förhandlat förfarande. Efter tillkommer ytterligare ett förfarande konkurrenspräglad dialog. Någon av lagens upphandlingsformer måste tillämpas när en upphandlande myndighet tecknar ett kontrakt, dvs. ingår ett avtal med ekonomiska villkor, med en leverantör, under förutsättning att reglerna för direktupphand- ling inte är tillämpbara. Om en upphandlande myndighet ingår ett avtal med en leve- rantör och detta avtal inte är ett kontrakt enligt 2 kap. 10 § i LOU:s mening behöver lagen inte tillämpas. Däremot kan fördra- gets regler komma att gälla, framför allt artikel 49 (f.d. artikel 43) och artikel 56 (f.d. artikel 49) i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF). I vissa sammanhang återfinns termer eller begrepp som inte omnämns i . Exempel på detta är kooperativ offentlig upp- handling, dvs. avser när en myndighet gör en upphandling tillsam- mans med privata kunder och den offentliga investeringen används som ett sätt att skapa en ny marknad, och katalytisk offentlig upp- handling som avser när en myndighet initierar eller genomför en upphandling av en produkt som man inte behöver för eget bruk utan som är avsedd endast för privata slutkunder. Huruvida gäller i fråga om kooperativ eller katalytisk upphandling måste be- dömas i varje enskilt fall, dvs., huruvida avtalet uppfyller 2 kap. 10 § i . I de fall då inte aktualiseras kan istället andra lagar eller regler såsom och kommunallagen (1991:100) komma att gälla. I utredningens uppdrag ingår bl.a. att analysera i vilken utsträckning och i vilka former innovationsupphandling redan till- lämpas i i förhållande till de möjligheter som ryms inom gällande rätt. Frågan om de små och medelstora företagens möjlig- heter att delta ska särskilt uppmärksammas. Uppdraget ska omfatta såväl förkommersiell upphandling som möjligheterna till innovativa ansatser i kommersiell upphandling. Utredaren ska identifiera hinder för innovationsupphandling och lämna förslag på hur dessa ska minskas eller elimineras. Med anledning av detta kommer att redogöras för ett antal metoder för innovationsfrämjande upphandling. Innovationsvänlig upphandling inom gällande regelverk alternativa anbud eller sidoanbud, kombinatorisk upphandling, och OPS – offentlig privat samverkan. Forsknings- och utvecklingstjänster, FoU (och som innebär att man söker ny kunskap och nya lösningar på problem), omnämns på flera ställen i . I 1 kap. 6 § 6 p. anges att inte gäller för forsknings- och utvecklingstjänster, med undantag för sådana vilkas resultat endast tillkommer en upphandlande myndighet i den egna verksamheten och betalas av myndigheten. För att kunna tillämpa undantaget i lagen ska resultatet antingen kunna tillkomma även annan än den upphandlande myndigheten eller tjänsten betalas även av annan än den upphandlande myndig- heten. Man kan även uttrycka det som att den upphandlande myn- digheten inte ska ha en ensamrätt till resultaten av FoU-tjänsten. Detta lagrum är baserat på artikel 16 f i direktiv /18/EG, som i sin tur lyder Detta direktiv ska inte tillämpas på sådana offentliga tjänstekontrakt som avser forsknings- och utvecklingstjänster, med undantag av sådana vars resultat endast tillkommer en upphandlande myndighet i dess egen verksamhet, förutsatt att den tillhandahållna tjänsten helt och hållet betalas av den upphandlande myndigheten.1 Direktivtexten är något mer utförlig än den svenska lagtexten. I lagtexten anges att tjänsten ska betalas av den upphandlande myn- digheten2 medan det i direktivet anges att det ska helt och hållet betalas av den upphandlande myndigheten. Detta medför att om undan- taget ska åberopas måste resultatet av forsknings- och utvecklings- tjänster, som endast kommer den upphandlande myndigheten till godo, kräva någon form av med- och samfinansiering. 1This Directive shall not apply to public service contracts for: research and development services other than those where the benefits accrue exclusively to the contracting authority for its use in the conduct of its own affairs, on condition that the service provided is remunerated by the contracting authority. 2LOU 6 § Denna lag gäller inte för kontrakt som avser. 6 forsknings- och utveck- lingstjänster, med undantag för sådana vilkas resultat endast tillkommer en upphandlande myndighet i den egna verksamheten och betalas av myndigheten. Innovationsvänlig upphandling inom gällande regelverk Av preambeln till direktivet 2004/18/EG framgår även följande: (23) Enligt artikel 163 i fördraget är stimulans av forskning och tek- nisk utveckling ett sätt att stärka den vetenskapliga och teknologiska grunden för gemenskapens industri, och öppnandet av den offentliga upphandlingen av tjänster kommer att bidra till att detta mål nås. Medfinansiering av forskningsprogram bör inte omfattas av detta direktiv. Det omfattar följaktligen endast sådana kontrakt för forsk- nings- och utvecklingstjänster som uteslutande är till nytta för den upphandlande myndigheten i dess egen verksamhet, förutsatt att de tjänster som tillhandahålls helt bekostas av den upphandlande myn- digheten. I regeringens propositionen 2006/07:128, Ny lag om offentlig upp- handling och upphandling inom områdena vatten, energi, trans- porter och posttjänster, s. 289 noterar regeringen vad skriver i sitt remissvar angående detta undantag: utgår vidare beträffande punkten 6 från att någon ändring i sak mot vad som tidigare gällt inte är avsedd utan att tolkningen ska vara att undantaget gäller för forsknings- och utvecklingstjänster där resultatet inte endast tillkommer den upphandlande myndigheten och tjänsten inte heller betalas helt och hållet av den upphandlande myn- digheten. Regeringen skriver med anledning av remissinstansernas synpunkter: Motsvarande bestämmelser finns i artikel 16 i direktivet och i 5 kap. 1 § andra stycket [Ä]. Artikeln är identisk med artikel 1 första stycket a i det äldre tjänstedirektivet. Några ändringar i sak har således inte gjorts i förhållande till tidigare direktiv. Av propositionstexten kan således utläsas att det inte har skett någon förändring i sak jämfört med tidigare upphandlingslagstift- ning, dvs. Om en tjänst uppfyller kraven i 1 kap. 6 § p. 6 behöver inte tillämpas och tjänsten faller således också utanför direk- tivets omfång. Detta medför emellertid inte att en upphandlande myndighet är fri att göra hur som helst. Upphandlingar av FoU- tjänster måste trots allt ske i enlighet med EUT-fördragets be- stämmelser, primärt artiklarna 49, 56, 106.2 och 107.1. Den upp- handlande myndighet som vill åberopa undantag från lagen har bevisbördan för att rekvisiten är uppfyllda. har ett antal mål, bl.a. i målet Parking Brixen C-458/03 p. 63 och C-26/03 Stadt och RPL Lochau, punkt 46. konstaterat att vad gäller undantag från de allmänna gemenskapsrättsliga bestämmelserna ska Innovationsvänlig upphandling inom gällande regelverk dessa tolkas strikt, och det är den som avser att åberopa undantags- bestämmelsen som har bevisbördan för att det verkligen föreligger sådana särskilda omständigheter som motiverar att undantag görs. Vid tolkningen av om undantaget i 1 kap 6 § p. 6 kan åberopas gäller att fastslå hur stor andel av resultatet som tillfaller andra än den upphandlande myndigheten och hur stor finansiering av externt kapital som krävs. skriver att ett exempel angående undantagets tillämplighet av t.ex. övervakningsutrustning åt en myndighet som avser att använda utrustningen för egen del i sin verksamhet omfattas av direktivet och ska således upphandlas. Vid FoU-tjänster där målsättningen är att får fram produkter eller teknik som gynnar hela marknaden och som myndigheten själv inte har någon användning av, är undantaget tillämpligt. FoU undantaget gäller även i de fall där någon annan part än myndig- heten bidrar med medel för finansiering, oavsett vem som har nyt- tan av resultatet. Enligt var avsikten med att införa undantag för FoU-tjänster i upphandlingsdirektiven att sådana tjänster kan gynna samhället i stort, under förutsättning att forskningsresulta- ten även kommer andra till del, t.ex. forskningsinstitut, universitet eller privata företag. Frågan är dock vart gränsen går för att uppfylla kraven på del- ning av forskningsresultat samt delning av betalningsansvar. Om det endast är fråga om ett fiktivt delande av resultat eller symbo- liskt delande av betalningsansvar, torde undantaget knappast kunna åberopas. Direktiven anger dock att resultatet endast ska tillkomma den upphandlande myndigheten och finansieringen ska komma uteslutande från myndigheten, vilket indikerar att undantaget kan åberopas även om resultatet endast i mindre del kommer annan till del eller om finansieringen endast i mindre del kommer från annan. Det är, enligt rättspraxis, upp till den upphand- lande myndigheten att visa att de uppfyller kraven för att åberopa undantaget. Enligt 4 kap. 2 § får förhandlat förfarande med föregående annonsering användas för byggentreprenad, som endast har forsk- nings-, provnings- eller utvecklingsändamål och som inte syftar till vinst eller till att täcka forsknings- och utvecklingskostnader. Enligt 4 kap. 7 § får en upphandlande myndighet använda förhand- lat förfarande utan föregående annonsering för tilldelning av varu- 3Sue Arrowsmith, The law of public and utilities procurement, 2 uppl. 2005, s. 319 f. 4Peter Trepte, Public Procurement in the EU, 2 uppl. 2007, s. 250 f. Innovationsvänlig upphandling inom gällande regelverk