sou · GYB373 · 2010-10-28 00:00:00 — Procenttalen för det svenskkontrollerade tonnaget är större än för det svenskflaggade, vilket beror på att svenska företag opererar fartyg under annan flagg. Det svenskkontrollerade tonnaget är störst Asfalttankersegmentet, följt av roro, bulkers, produkttank och färjor i fallande skala. 02 Produkt- och Kemitanker Appendix 1 – Anlöp på Följande appendix innehåller detaljerad information indelad efter fartygstyp. Varje avsnitt innehåller en tabell som visar antalet anlöp gjorda i av fartygstypen fördelat efter fartygsnation. Därefter visas motsvarande uppgifter uttryckt i aggregerad dödviktskapacitet för de anlöpande fartygen. Nästföljande tabell visar de lastade och lossade godsmängderna för fartygstypen per fartygsnation. Fördelningen mellan svenskkontrollerade och svenskflaggade fartyg visas också. Fartygens åldersfördelning respektive isklassning beskrivs separat. Uppgifterna specifiseras per flagg och fartygstyp. Tabell 1: Antal anlöp i , med råoljetankers, per fartygsnation Antal anlöp i , med Råoljetankers, i storleksordning per fartygsnation Övriga (19) SOU 2010:73 Bilaga 4 Anlöpt kapacitet i dödvikt i svenska hamnar för råoljetankers Anlöpt kapacitet i tusentals dödviktston i , med Råoljetankers, i storleksordning per fartygsnation Övriga (19) Godsmängd i ton fraktat till och från med råoljetankers Tusentals godston fraktat till och från , med Råoljetankers, i storleksordning per fartygsnation Övriga (19) Mängden råolja som transporterades med fartyg kulminerade , med närmare . 2009 var det ca , en minskning . En anledning är naturligtvis den ekonomiska krisen som orsakade en generell minskning av transporter i världen, vilket också drabbade den svenska marknaden. Svensk flagg är ingen viktig fråga när det gäller transporter av råolja, ett enda anlöp finns med i statistiken , och det gjordes 1998. har inga anlöp gjorts av fartyg med svensk flagg. Figur 1: Antal anlöp i för de viktigaste fartygsnationerna, råoljetankers Antal anlöp av råoljetankers i svenska hamnar och fartygsnation Totala antalet anlöp är i samma storleksordning som . En mindre andel av anlöpen görs med fartyg med europeisk anknytning (från ca 200 i snitt perioden –2002 till ca 150 –2009. Allt större andel hamnar på flaggor som , och . Speciellt har ökat, ifrån runt 20 till drygt 40. Tabell 4: Anlöp i svenska hamnar med svenskkontrollerade respektive svenskflaggade råoljetankers och är de två klart största hamnarna. Anlöp av svenskkontrollerade fartyg görs endast i dessa två hamnar. Inga svenskflaggade anlöp har gjorts –2009. Trenden är att andelen svenskkontrollerade anlöp som görs minskar, nästan en halvering . Råoljetankers har av naturliga skäl en tendens att trafikera hamnar som ligger i närheten av större raffinaderier, vilket medför att anlöpen sker med jämförelsevis stora fartyg i lägre frekvens. Den genomsnittliga kapaciteten på de fartyg som har anlöpt har legat strax under . Tabell 5 Antal anlöp i , med produkt- och kemikalietankers, per fartygsnation Antal anlöp i , med Produkt- och Kemikalietankers i storleksordning per fartygsnation Övriga (41) Anlöp av produkt- och kemitanker är utspritt på ett betydligt större antal flaggor än råoljetanker, och antalet fartyg och anlöp är betydligt högre. Fartygen är betydligt mindre, och de anlöper också ett betydligt större antal mindre hamnar än råoljetankers. Storleken på fartygen har ökat markant , från knappt 8 000 dödviktston till närmare 11 000 dödviktston. En annan markant skillnad mot råoljetankers är att den svenska flaggan är av betydligt större vikt i de här segmenten, men vi ser också en högre andel av Nordiska och Europeiska flaggor bland de vanligaste. Figur 2: Antal anlöp i för de viktigaste fartygsnationerna, produkt- och kemikalietankers Antal anlöp av produkt- och kemikalietankers i svenska hamnar och fartygsnation Övriga (50) Anlöpt kapacitet i dödvikt i svenska hamnar för produkt- och Anlöpt kapacitet i tusentals dödviktston i , med produkt- och kemikalietankers, i storleksordning per fartygsnation Övriga (41) Tabell 7: Godsmängd i ton fraktat till och från med produkt- och kemikalietankers Tusentals godston fraktat till och från , med Produkt- och Kemikalietankers, i storleksordning per fartygsnation Övriga (41) Tabell 8: Anlöp i svenska hamnar med svenskkontrollerade respektive svenskflaggade produkt- och kemikalietankers Övriga (43) Precis som för råoljetankers är och de hamnar där de flesta anlöpen sker. Orsaken är att råoljan fraktas till raffinaderier där den processas, varpå de mindre produkttank- fartygen fraktar den i mindre portioner till andra hamnar runt om i (en del av godset kommer naturligtvis även att fraktas via väg och/eller järnväg). Tabellen ovan visar att svenskkontrollerat tonnage dominerar marknaden, omkring hälften av båtarna kontrolleras av svenska intressen, och ungefär en tredjedel är svenskflaggade. Denna andel har också minskat något, från till , som andelen svenskkontrollerat tonnage ökar. Antal anlöp i , med gastankers, per fartygsnation Antal anlöp i , med Gastankers i storleksordning per fartygsnation Övriga (12) Figur 3: Antal anlöp i för de viktigaste fartygsnationerna, gastankers Antal anlöp av gastankers i svenska hamnar och fartygsnation SOU 2010:73 Bilaga 4 Anlöpt kapacitet i dödvikt i svenska hamnar för gastankers Anlöpt kapacitet i tusentals dödviktston i , med Gastankers i storleksordning per fartygsnation Övriga (12) Godsmängd i ton fraktat till och från med gastankers Tusentals godston fraktat till och från , med gastankers, i storleksordning per fartygsnation Övriga (12) I likhet med råoljetankers är svensk flagg ingen viktig komponent när det gäller gastankfartyg. Inga anlöp har registrerats med svenskflaggade fartyg . En mindre andel av tonnaget () som anlöpt har varit svenskkontrollerat. Gastanksegmentet är relativt marginellt i , men indikationer finns på en ökad betydelse . Bilaga 4 SOU 2010:73 Anlöp i svenska hamnar med svenskkontrollerade respektive är den svenska hamn med flest anlöp av gastankfartyg, följd av , och . Tabell 13 Antal anlöp i , med övriga tankfartyg, per fartygsnation Antal anlöp i , med övriga tankfartyg i storleksordning per fartygsnation Segmentet övriga tankfartyg fångar upp de tankers som inte ryms i någon av de tre första typerna råolje- produkt/kemi- och gastankers. Det inkluderar tankpråmar, bitumenfartyg samt special- tankers för exempelvis vatten eller fruktjuice, och representerar en relativt liten del av trafiken till . En relativt stor andel av trafiken sker med svenskflaggade fartyg, men denna andel har minskat från och , till . ökade den svenskflaggade andelen av trafiken till , mycket på grund av att den totala trafiken minskade medans svenskflaggat ökade något. Figur 4: Antal anlöp i för de viktigaste fartygsnationerna, övriga tankfartyg Antal anlöp av övriga tankers i svenska hamnar och fartygsnation Anlöp i svenska hamnar med svenskkontrollerade respektive Övriga (11) Tabell 15 Antal anlöp i , med bulkfartyg, per fartygsnation Antal anlöp i , med bulkfartyg i storleksordning per fartygsnation Övriga (35) Antalet anlöp med bulkfartyg har minskat kraftigt, från 1 344 , till 755 anlöp – en minskning . har godsmängden minskat . Den klart största andelen av anlöpen sker med svenska fartyg, medan andra flaggor har tagit över en allt större del av godset, och har passerat den svenska . Detta beror främst på att den genomsnittliga storleken på de utlandsflaggade fartygen har ökat som den har minskat för de svenskflaggade. SOU 2010:73 Bilaga 4 Godsmängd i ton fraktat till och från med bulkfartyg Tusentals godston fraktat till och från , med bulkfartyg, i storleksordning per fartygsnation Övriga (35) Figur 5: Antal anlöp i för de viktigaste fartygsnationerna, bulkfartyg Antal anlöp av bulkfartyg i svenska hamnar och fartygsnation Övriga (50) Bilaga 4 SOU 2010:73 Anlöpt kapacitet i dödvikt i svenska hamnar för bulkfartyg Anlöpt kapacitet i tusentals dödviktston i , med bulkfartyg, i storleksordning per fartygsnation Övriga (35) Den genomsnittliga fartygsstorleken för varje anlöp har gått ifrån knappt 5 000 dwt för svenskflaggade fartygen till strax under 4 100 dwt. För fartyg med Panama-flagg har storleken ökat med , från drygt 48 000 till nästan 58 000 dwt. Att de utlandsflaggade fartygen i snitt är så mycket större än de svenska beror på att de generellt transporterar gods över längre sträckor, ofta transoceant. De mindre bulkfartygen som trafikerar svenska hamnar går i större utsträckning i det svenska närområdet, och samt norra delen av . Anlöp i svenska hamnar med svenskkontrollerade respektive Övriga (38) Vi kan se att drygt hälften av de anlöp som görs sker med svenskkontrollerade fartyg. Den största delen av de svensk- kontrollerade fartygen har också svensk flagg, av 417 anlöp av svenskkontrollerade fartyg 2009 var inte mindre än 411 svenskflaggade. är en av de största flaggorna när det kommer till trafik med torrlastfartyg i svenska hamnar, men antalet anlöp har minskat . har det totala antalet anlöp med torrlastfartyg minskat ifrån drygt 16 000 till strax över 11 000. Tabell 19 Antal anlöp i , med torrlastfartyg, per fartygsnation Antal anlöp i , med torrlastfartyg i storleksordning per fartygsnation Övriga (57) Figur 6: Antal anlöp i för de viktigaste fartygsnationerna, torrlastfartyg Antal anlöp av torrlastfartyg i svenska hamnar och fartygsnation Övriga (77) Tabell 20: Anlöpt kapacitet i dödvikt i svenska hamnar för torrlastfartyg Anlöpt kapacitet i tusentals dödviktston i , med torrlastfartyg, i storleksordning per fartygsnation Övriga (57) När man betraktar den anlöpta kapaciteten ser man att den svenskflaggade delen inte har minskat lika mycket som den totala anlöpta kapaciteten, minskningen är här . Det tyder på att de svenskflaggade fartygen i genomsnitt har ökat i storlek, från knappt 3 000 till mer än 3 900 dödviktston 1998 till 2009, en ökning med . Tabell 21: Godsmängd i ton fraktat till och från med torrlastfartyg Tusentals godston fraktat till och från , med torrlastfartyg, i storleksordning per fartygsnation Övriga (57) Bilaga 4 SOU 2010:73 Anlöp i svenska hamnar med svenskkontrollerade respektive Övriga (69) Övriga torrlastfartyg inkluderar kylfartyg, torrlastpråmar och specialfartyg som exempelvis semi-submersible heavy-lift (fartyg som är specialiserade för att frakta tunga projektlaster), atom- avfallstransporter etc. Det är ett mycket litet segment, och den svenskflaggade delen har minskat till 0 anlöp , från att ha varit som högst 20, eller , 1999. Tabell 23 Antal anlöp i , med övriga torrlastfartyg, per fartygsnation Antal anlöp i , med övriga torrlastfartyg, i storleksordning per fartygsnation Övriga (25) Figur 7: Antal anlöp i för de viktigaste fartygsnationerna, övriga torrlastfartyg Övriga (31) torrlastfartyg i svenska fartygsnation Bilaga 4 SOU 2010:73 Anlöp i svenska hamnar med svenskkontrollerade respektive Övriga (24) När det gäller containerfartyg är svensk flagg i princip oviktig, då inga svenskflaggade fartyg finns med bland de som anlöpt svenska hamnar –2009. Trafiken domineras av EU- flagg som , och , och de står tillsammans för av den anlöpta kapaciteten i dödviktston . Trenden har varit att anlöpen med danskflaggade fartyg har minskat, från att ha varit klart störst 1998, och såväl som har ökat kraftigt. har också klivit fram som en viktig flagg bland containerfartyg, och blev den näst störst mätt i dödvikt, efter . Av totalt 35 representerade flagg står de 8 största för av den anlöpta kapaciteten, 5 av dessa kommer ifrån EU-länder. Antal anlöp i , med containerfartyg, per Antal anlöp i , med containerfartyg i storleksordning per fartygsnation Övriga (23) Figur 8: Antal anlöp i för de viktigaste fartygsnationerna, containerfartyg Antal anlöp av containerfartyg i svenska hamnar och fartygsnation Övriga (23) 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Anlöpt kapacitet i dödvikt i svenska hamnar för övriga Anlöpt kapacitet i tusentals dödviktston i , med containerfartyg, i storleksordning per fartygsnation Övriga (23) Tabell 27: Godsmängd i ton fraktat till och från med containerfartyg Tusentals godston fraktat till och från , med containerfartyg, i storleksordning per fartygsnation Övriga (23) När det gäller svensk kontroll över de fartyg som anlöper de svenska hamnarna är även den liten. gjordes 6 anlöp av totalt 2 357 med svenskkontrollerade fartyg, vilket motsvarar . är den enskilt viktigaste hamnen, den har stått för i snitt av containeranlöpen. Mätt i dödvikt är dominansen större, av all dödviktskapacitet anlöper . Anlöp i svenska hamnar med svenskkontrollerade respektive SOU 2010:73 Bilaga 4 Antal anlöp i , med rorolastfartyg, per fartygsnation Antal anlöp i , med rorolastfartyg i storleksordning per fartygsnation Övriga (21) För rorofartyg är dominansen av svenskflaggade fartyg stark. av alla anlöp som gjordes i svenska hamnar gjordes av fartyg med svensk flagg. Mätt i dödvikt är dominansen något större, av kapaciteten som anlöper svenska hamnar är svensk- flaggad, vilket innebär att de svenska fartygen är något större än genomsnittet. Figur 9: Antal anlöp i för de viktigaste fartygsnationerna, rorolastfartyg Antal anlöp av rorolastfartyg i svenska hamnar och fartygsnation Övriga (21) Bilaga 4 SOU 2010:73 Anlöpt kapacitet i dödvikt i svenska hamnar för rorolastfartyg Anlöpt kapacitet i tusentals dödviktston i , med rorolastfartyg, i storleksordning per fartygsnation Övriga (21) Anlöpt kapacitet i dödvikt i svenska hamnar för bilfartyg Tusentals godston fraktat till och från , med rorolastfartyg, i storleksordning per fartygsnation Övriga (21) Anlöp i svenska hamnar med svenskkontrollerade respektive Övriga (19) Tabell 33: Antal anlöp i , med bilfartyg, per fartygsnation Antal anlöp i , med bilfartyg i storleksordning per fartygsnation Figur 10: Antal anlöp i för de viktigaste fartygsnationerna, bilfartyg Antal anlöp av bilfartyg i svenska hamnar och fartygsnation Övriga (16) Bilaga 4 SOU 2010:73 Anlöpt kapacitet i dödvikt i svenska hamnar för bilfartyg Anlöpt kapacitet i tusentals dödviktston i , med bilfartyg, i storleksordning per fartygsnation Godsmängd i ton fraktat till och från med bilfartyg Tusentals godston fraktat till och från , med bilfartyg, i storleksordning per fartygsnation Tabell 36: Anlöp i svenska hamnar med svenskkontrollerade respektive svenskflaggade bilfartyg Tabell 37: Antal anlöp i , med färjor, per fartygsnation Antal anlöp i , med färjor i storleksordning per fartygsnation Figur 11: Antal anlöp i för de viktigaste fartygsnationerna, färjor Antal anlöp av färjor i svenska hamnar och fartygsnation Tabell 38: Anlöpt kapacitet i dödvikt i svenska hamnar för färjor Anlöpt kapacitet i tusentals dödviktston i , med färjor i storleksordning per fartygsnation SOU 2010:73 Bilaga 4 Godsmängd i ton fraktat till och från med färjor Tusentals godston fraktat till och från , med färjor i storleksordning per fartygsnation Anlöp i svenska hamnar med svenskkontrollerade respektive Fartygens kvalitet: Ålder Generellt finns det naturligtvis ingen direkt länk mellan ett fartygs ålder och dess övergripande kvalitet, men faktum är att hårdare regler och erfarenhet hos skeppsbyggare spelar in i kvalitets- begreppet. Ett exempel på regelverk som påverkar kvaliteten är förbudet mot oljetankers som har enkelskrov och/eller är som gäller . Dubbelskrov minskar risken för oljeutsläpp vid en kollision eller grundstötning. I samband med att den regeln fastslogs innebar det att nyare tankers uteslutande började byggas med dubbla skrov. En olycka där en större råoljetanker är inblandad kan medföra enormt stora skador, och för att skydda sig mot sådana risker väljer redare och befraktare att äga modernare fartyg, som byggts med ett stort säkerhetstänkande som grund. Detta har lett till en gradvis utfasning av äldre fartyg, och är endast en mycket liten del av världshandelsflottan för råoljetankers . Anlöpt kapacitet i dödvikt per åldersgrupp och flaggtyp, tankers Anlöpt kapacitet i tusental dödviktston för tankers, per åldersgrupp, svensk och utländsk flagg 02 Produkt- och Kemitanker När det gäller råoljetankers kan vi konstatera att inga anlöp gjorts med fartyg som byggts , och av den totala anlöpta kapaciteten gjordes av fartyg byggda . av den anlöpen sker med fartyg byggda . För produkttankers är dominansen av nya fartyg ännu större. För svenskflaggade fartyg som trafikerade svenska hamnar var andelen byggda , och för utlands- flaggade var den . Produkt- och kemitankerflottan har genom- gått en omfattande förnyelse , i takt med att redare har beställt många nya fartyg som också i genomsnitt varit större än de äldre. Gastankers har haft en större andel av fartyg som är något äldre, men även i detta segment domineras trafiken av nyare tonnage. minskade trafiken jämfört innan, men det skedde en förskjutning av åldersfördelningen genom att den största delen skedde för äldre fartyg medan andelen för fartyg byggda faktiskt ökade . Tabell 42: Anlöpt kapacitet i dödvikt per åldersgrupp och flaggtyp, bulkers och torrlastfartyg Anlöpt kapacitet i tusental dödviktston för bulkers och torrlastfartyg per åldersgrupp, svensk och utländsk flagg När det gäller bulkfartyg har det skett en viss förnyelse av det tonnage som har trafikerat . Den totala trafiken har minskat, men främst bland äldre fartyg. Trafiken med fartyg byggda har ökat kraftigt, ökningen gäller endast för utlandsflaggade fartyg då det svenska tonnage som anlöpt svenska hamnar ute- slutande är byggt . I stort samma situation gäller för torrlastfartyg, där den totala trafiken minskar för alla åldersgrupper utom de som är byggda . Om man ser endast till utlandsflaggade fartyg så ökar även den anlöpta kapaciteten för fartyg byggda . Tabell 43: Anlöpt kapacitet i dödvikt per åldersgrupp och flaggtyp, enhetslastfartyg Anlöpt kapacitet i tusental dödviktston för enhetslastfartyg per åldersgrupp, svensk och utländsk flagg Containertrafiken har ökat kraftigt i svenska hamnar , och ökningen har skett främst bland fartyg byggda . Äldre fartyg har minskat kraftigt, störst är minskningen i anlöpt kapacitet bland fartyg byggda , där den anlöpta kapaciteten minskat med . För rorofartyg ser vi en minskning av det svenskflaggade tonnaget som anlöper svenska hamnar, medan utlandsflaggade fartyg ökar. Bland svenskflaggade fartyg är det endast trafiken med fartyg byggda som ökar, medan trafiken med utlandsflaggade fartyg ökar i alla ålderssegment utom fartyg byggda samt fartyg byggda . Tabell 44: Anlöpt kapacitet i dödvikt per åldersgrupp och flaggtyp, passagerarfartyg Anlöpt kapacitet i tusental dödviktston för färjor per åldersgrupp, svensk och utländsk flagg När det gäller färjor finns ingen lika tydlig trend mot förnyelse som i andra segment, men ett visst tillskott till fartygsflottan sker. Det medför att vi får tillväxt på vissa åldersgrupper medan andra sjunker kraftigt. Finanskrisen har påverkat delar av färjenäringen kraftigt, vilket gör att det är svårt att dra några klara slutsatser ifrån utvecklingen. Fartygens kvalitet: Isklass Denna beskrivning exkluderar färjor, då i princip alla fartyg som trafikerar svenska hamnar är isklassade, och de som inte har det trafikerar endast . Mängden anlöp, gods och anlöpt kapacitet i dödviktston återfinns i avsnittet Färjor ovan. Tabell 45: Anlöpt kapacitet i dödviktston per flaggtyp och isklass Anlöpt kapacitet i svenska hamnar, per flagg och isklass FS ICE CLASS 1A SUPER FS ICE CLASS 1A FS ICE CLASS 1B FS ICE CLASS 1C FS ICE CLASS II Ej isklassat/ingen uppgift FS ICE CLASS 1A SUPER FS ICE CLASS 1A FS ICE CLASS 1B FS ICE CLASS 1C FS ICE CLASS II Ej isklassat/ingen uppgift Om man ser till den fartygskapacitet som anlöper svenska hamnar så har en överväldigande majoritet någon form av isklassning. Av totalt 41 miljoner dödviktston svenskflaggade fartyg som anlöpte så var strax över utan isklass- ning, motsvarande . Detta innebär att den allra största andelen av fartygen är rustade för trafik under vinterförhållanden. gäller för utlandsflaggade fartyg, men inte i samma utsträckning. Av totalt 179 miljoner dödviktston som anlöpte hade knappt 66 miljoner någon form av isklassning. Antal anlöp per flaggtyp och isklass Antal anlöp i svenska hamnar, per flagg och isklass FS ICE CLASS 1A SUPER FS ICE CLASS 1A FS ICE CLASS 1B FS ICE CLASS 1C FS ICE CLASS II Ej isklassat/ingen uppgift FS ICE CLASS 1A SUPER FS ICE CLASS 1A FS ICE CLASS 1B FS ICE CLASS 1C FS ICE CLASS II Ej isklassat/ingen uppgift När en så överväldigande majoritet av fartygen har någon form av isklass kommer de av naturliga skäl dyka upp i alla de svenska trafikområdena. är det trafikområde med allra flest anlöp, och det är också hit största delen av de icke isklassade fartygen går. I och är andelen fartyg utan isklass lägre, men trafikeras områdena även av fartyg utan isklassning. SOU 2010:73 Bilaga 4 Antal anlöp per trafikområde och isklassning, tankers Antal anlöp 2007-09 för tankers, per trafikområde och isklassning 02 Produkt- och Kemitanker Bilaga 4 SOU 2010:73 Anlöpt kapacitet i dödviktston per trafikområde och isklassning, Anlöpt kapacitet i tusental dödviktston för tankers, per trafikområde och isklassning 02 Produkt- och Kemitanker Tabell 49: Antal anlöp per trafikområde och isklassning, bulkers och torrlastfartyg Antal anlöp 2007-09 för torrlastfartyg och bulkers, per trafikområde och isklassning Tabell 50: Anlöpt kapacitet i dödviktston per trafikområde och isklassning, bulkers och torrlastfartyg Anlöpt kapacitet i tusental dödviktston för enhetslastfartyg, per trafikområde och isklassning Bilaga 4 SOU 2010:73 Antal anlöp per trafikområde och isklassning, enhetslastfartyg Antal anlöp 2007-09 för enhetslastfartyg, per trafikområde och isklassning Anlöpt kapacitet i dödviktston per trafikområde och isklassning, Anlöpt kapacitet i tusental dödviktston för enhetslastfartyg, per trafikområde och isklassning 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfalls- området 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättig- heter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhälls- områden. 8.En myndighet för havs- och vatten- miljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärds- stat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisa- tion på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmoni- sering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läro- medel i samhällskunskap.