sou · GYB398 · 2010-12-16 00:00:00 — till den privata näringen komma att agera som lobbygrupp, tillsammans med andra som har interesse att sälja alkoholdrycker, mot myndigheter. har på detta sätt sett successiva uppluckringar av begränsningarna för gårdsförsäljning efter att gårdsförsäljning infördes. Dock har maxvolymen för tillverkning, som är satt till i , ännu inte försvunnit. Kanske för att den är satt relativt högt för de ca 35 gårdsförsäljare totalt, som också alla är små familjeföretag. Volymbegränsningen i lagförslaget är så låg att branschen torde se den som en allvarlig tillväxthämning. Därför ser vi det som orealistiskt att den kommer att bestå . Själva huvudmålet med aktuellt förslag är ju att gårdsförsäljningen ska leda till fler arbetstillfällen och växande företag (Kommitté- direktiv 2010:21). Även om det i princip är möjligt att sätta upp ett hårt reglerat och tillsynat privat system som prioriterar folkhälsa, utgör vinstintresset tillsammans med hotet om att få slå igen om försäljningen inte går ihop, starka mekanismer som börjar arbeta mot folkhälsan (Flanagan, 2003). bekräftar volymbegränsningen som det största hotet: I grunden känns förslaget oväntat förnuftigt och klokt, men en sak är helt fel och det är att man bara ska få sälja öl per år2. Det kanske låter mycket, men det är vad ett litet bryggeri på en månad. (bryggerier, 2010-11- 17). Vin- och sprittillverkarna argumenterar på samma sätt: -Den allvarligaste tillväxthämmaren är försäljningsbegränsningen. Begränsningen av försäljning per person är i sig inget problem, den hindrar ju inte tillväxten, däremot är det ett problem med volymbegränsning för total försäljning . Hur gör man om man har en bra vår med många besökare? Stänger igen butiken lagom till den stora turistsäsongen och avskedar butikspersonalen? (, 2010- 11-22). Av dessa nämnda orsaker ansåg vi det befogat att redan nu göra en beräkning av effekten på konsumtion och skador utan försäljningstak. Ökad densitet av detaljhandelsställen för alkohol har i en rad vetenskapliga studier visats öka självupplevt våld, polis- rapporterat våld, barnmisshandel eller -försummelse, sexuellt överförbara sjukdomar, leversjukdomar, högt blodtryck mm 2 Lagförslaget såsom det såg ut då artikeln skrevs. (et al., 2009; Franklin, Laveist, , & , 2010; Popova, Giesbrecht, Bekmuradov, & , 2009; Theall et al., 2009). Därför är en beräkning av alkoholrelaterade skador berättigad. Analysuppgiften har stora likheter med en studie som publicerades i den vetenskapliga tidskriften (et al., 2010). Projektionerna är sålunda i tillämpliga delar modellerade på denna studie. Alla elasticitetsskattningar som krävs för projektionerna är hämtade , som i sin tur bygger på ett stort antal vetenskapligt publicerade studier. I antogs att en privatisering av alkoholförsäljning skulle påverka flera faktorer av betydelse för alkoholkonsumtionen: butikstäthet (densitet), öppettider, priser och reklam/marknadsföring. Eftersom gårdsförsäljning är privat alkoholförsäljning övervägdes dessa faktorer även i det här fallet. Men att föra in priser och marknadsföring i beräkningsmodellen ansåg vi skulle leda till fler osäkerheter i analysen; de är inte är direkta effekter på samma sätt som ökad densitet. I den aktuella analysen antog vi således att bara densiteten påverkas. I diskussionen återkommer dock ett resonemang avseende andra faktorer av betydelse. Projektionerna gjordes i två steg: Först skattades effekterna på försäljningen (eller alkoholkonsumtionen i liter alkohol per capita, 15+) för de två scenarierna. I nästa steg skattades konsumtionsförändringens effekt på ett antal relevanta skadeindikatorer. Effekten på konsumtion skattades med följande modell: Ki = RK * Densiedensi där Ki är konsumtionsnivån under scenario i, RK är den registrerade konsumtionen, det vill säga Systembolagets försäljning 2009 (5,), Dens är den faktor med vilken densiteten förändras under scenario i, och e elasticiteten, som uttrycker sambandet mellan densitet och försäljning. Vi har använt ett något lägre värde på elasticiteten, 0,15 (dvs. en ökning i försäljningsställenas densitet antas öka konsumtionen med 1,), än vad som gjordes i . litteratur har visat på en elasticitet för densitetsökningar i storleksordningen 0,2 (dvs. en ökning av densitet ger ökad konsumtion). Vår skattning år således mer konservativ. Detta gjorde vi för att vi antog att kravet på upplevelsetjänst och taket för inköp vid varje kundbesök i gårdsförsäljningsförslaget kan ha en dämpande effekt på konsumtionen jämfört med andra typer av privata försäljningsställen (t.ex. licensierade alkoholbutiker) som ingår i de vetenskapliga studier som elasticitetsvärdet bygger på. Skadeindikatorerna reflekterar dels akuta skador (t.ex. olyckor och misshandel), dels skador av kronisk storkonsumtion (dödlighet i alkoholrelaterade sjukdomar, t.ex. skrumplever). För att kunna skatta hur mycket en given konsumtionsökning påverkar en skadeindikator krävs en skattning av den parameter som uttrycker sambandet mellan totalkonsumtionen och den aktuella indikatorn (benämns alkoholeffekt i skadetabellerna). Dessa skattningar, också hämtade från , uttrycker den relativa ökningen i skadeindikatorn som är förknippad med en konsumtionsökning på en liter3. Följande formel användes för att beräkna den procentuella förändringen i en given skadeindikator som förväntades följa av en given konsumtionsökning: Skadeförändring(%) = 100* (exp( * K ) - 1) där β är alkoholeffekten och K är konsumtionsökningen (uttryckt i liter). 3 Skattningarna bygger på ett stort antal studier vars resultat vägts samman för att minska den statistiska osäkerheten. Tabell 1 visar att vid 200 respektive 500 gårdsförsäljare som inte har någon begränsning i volym såld alkoholdryck via gårdsförsäljning, väntas konsumtionsökningen bli alkohol per invånare eller äldre (Scenario 1), eller (Scenario 2). Tabell 1 Värden för densitet och elasticitet samt projicerad konsumtionsökning (liter alkohol per invånare eller äldre), vid 200 (scenario 1) respektive 500 (scenario 2) gårdsförsäljare +0,35 L Tabell 2 visar att denna konsumtionsökning kan förväntas öka den alkoholrelaterade dödligheten med 176 fall (200 gårdsförsäljare), eller 385 fall (500 gårdsförsäljare), antalet fler fall av polisrapporterad misshandel med 2040 respektive 4434, antalet rattfylleribrott med 646 eller 1411, och den förväntade ökningen i sjukfrånvaro (män) förväntas uppgå till , . Tabell 2 Projicerade årliga förändringar i olika skadeindikatorer. Scenario 1 = ökning med 0,35 L/inv 15+, Scenario 2 = ökning med 0,75 L/inv 15+. Sjukfrånvaro*** *Effektparameter från semi-log modell (T. et al., 2010). **Antal polisanmälda brott. ***Dagar/år. Effekter av ökade öppettider Enligt tidigare resonemang antog vi att antalet timmar som alkohol är tillgängligt i detaljhandeln sannolikt ökar , , vilket innebär en ökning av öppettiderna med en faktor på 1,5. Om denna utvidgning endast skulle gälla gårdsförsäljningen (och inte Systembolaget) är det enbart gårdsförsäljningens volym som skulle komma att påverkas. I Addictionstudien används en elasticitet på 0,2 när öppettiderna ökar med en faktor på 1,2 (alltså ), och en elasticitet på 0,1 vid en ökningsfaktor på 1,8. Om vi konservativt väljer den lägre elasticiteten på 0,1, skulle effekten av ökade öppettider bli 1,500,1 = 1,04, dvs. de projicerade konsumtionsökningarna i Tabell 1 skulle höjas , , respektive . Man ska vara medveten om att alla projektioner av det aktuella slaget rymmer ett visst mått av osäkerhet. Även om våra beräkningar bygger på bästa möjliga forskningsevidens är dessa alltid förknippade med vissa felmarginaler. Våra projektioner ska därför inte betraktas som exakta förutsägelser av vad som kommer att hända, utan snarare en beskrivning av vad man kan förvänta sig på basis av forskningslitteraturen. Som vi beskrivit finns det flera omständigheter som tyder på att våra projektioner underskattar snarare än överskattar konsekvenserna . Inför man en begränsning av total årlig försäljningsvolym på maximalt 3750 L sprit, 10 000 L vin och 27 273 L öl , och utgår från 500 nya försäljningsställen för alkohol som alla säljer denna maximalt tillåtna volym, hamnar konsumtionsökningen kring per invånare eller äldre. Alkoholrelaterade dödsfall förväntas då bli kring 50 fler medan rapporterade misshandelsfall, rattfylla och sjukfrånvaro ökar mellan . Se Tabell 1 i Bilaga 1 för detaljerad uträkning. Vi tillfrågades av utredaren även om vi kunde göra en projicering av skadeeffekterna vid en konsumtionsökning på , och vid en ökning på halva den konsumtionsökningen, , alkohol/invånare eller äldre. Denna resulterade i en ökning i dödligheten med 14 (vid 0,03 L) eller 6 fall (vid 0,015 L), antalet fler fall av polisrapporterad misshandel 173 respektive 86, och antalet rattfylleribrott väntades öka med 54 eller 27. Den förväntade ökningen i sjukfrånvaro (män) uppgår till 0,2-0,. Se Tabell 2 i Bilaga 1 för detaljerad uträkning. Vår huvudanalys utgår dock från att gårdsförsäljarna inte har någon begränsning i försäljningsvolym , vilket beräknades kunna ge ungefär en tredjedels liter alkohol per invånare eller äldre vid 200 nya försäljningsställen, och tre fjärdedels liter vid 500 nya försäljningsställen. Denna effekt har alltså sitt ursprung enbart i ökad densitet av försäljningsställen. Ökade öppettider, som på vetenskaplig grund är realistiskt att vänta, bidrog med på konsumtionsökningen. Effekterna på folkhälsan vid denna konsumtionsökning väntas bli betydande, trots att vi endast beaktat en del av skadeparametrarna här. Till detta kommer skadeformer (olika former av sjuklighet), vars samband med totalkonsumtionen är sannolik men där det inte finns några skattningar. Alkohol ger upphov till ett brett spektrum av olika skador (et al., 2009). Kostnaderna som kan associeras med ökningen av alkoholrelaterade skador har vi inte undersökt. Varje beräkning av näringens potentiella vinster med gårdsförsäljning bör balanseras mot ökade samhällskostnader, t.ex. för sjukvård. Det finns flera andra faktorer än de vi inkluderat i beräkningarna som kan både dämpa och förstärka effektprognosen. Vi har inte skattat storleken på någon av dessa, huvudsakligen för att relevant forskningslitteratur saknas. Detta utesluter inte att den sammanlagda effekten av dessa faktorer kan påverka resultatet signifikant. Här följer en kort diskussion kring detta. Alkoholen får bara säljas i samband med provsmakning, kurs, föreläsning eller annan upplevelseaktivitet som kan relateras till drycken i fråga och som kunden betalar för. o Trots att det är mycket svårt att sia om effekten av detta, räknade vi ändå med en viss dämpande effekt som återfinns i ett lägre elasticitetstal för densitet i vår modell (dvs. varje procents ökning i antalet försäljningsställen ger inte lika stor effekt på försäljningen som man kunde vänta om kravet på upplevelsetjänst inte hade funnits). Vi har inte hittat stöd för uppfattningen att kravet på upplevelseaktivitet skulle leda till ett mindre antal gårdsförsäljare eller någon dämpande effekt på öppettider, men det skulle kunna vara så, åtminstone initialt (se punkten 2 sid 245). Vi utgår från att efterfrågan på upplevelsetjänst kommer att skapas om den inte redan finns, annars kan inte tillräckligt många gårdsförsäljare sälja alkohol, och förslagets målsättning om nya arbetstillfällen och landsbygdsutveckling uppfylls inte. Vid varje besök får kund maximalt köpa 1 L sprit, 3 L vin/andra jästa alkoholdrycker eller 5 L starköl. o Systembolaget säljer i genomsnitt betydligt mindre än denna mängd vid varje kundbesök4. Inga utmärkande skillnader föreligger i de 40 minsta butikerna jämfört med samtliga butiker. Vi tror därför inte att inköpsbegränsningen har någon signifikant betydelse på populationsnivå. Maximalt 3750 L sprit, 10 000 L vin eller 27 273 L öl får säljas av tillståndshavaren. o I inledningen utvecklade vi varför vi förväntar vi oss att omfattningen av gårdsförsäljningen initialt kommer att hållas nere med denna begränsning men inte på . Det finns även andra överväganden. Den internationella forskningslitteraturen visar t.ex. att privatägda licensierade alkoholbutiker tenderar att ackumuleras i områden med lägre socioekonomisk standard (Franklin et al., 2010; Giesbrecht, Ialomiteanu, & Anglin, 2005). Om detta skulle bli fallet vid gårdsförsäljning i beror på hur denna försäljningsform utvecklas med tiden, men det är rimligt att anta att nya försäljningsställen nischar sig och anpassar sitt utbud till det område de etablerar sig i. o Erfarenheterna från visar att man efter gårdsförsäljningens införande lättat betydligt på de ursprungliga restriktionerna gällande tillåtna öppettider för gårdsförsäljning. I nästa steg krävde branschen att få ha öppet , vilket de fick 20065. Effekterna av förändrade öppettider för detaljhandelsförsäljning på alkohol- 40,17 L sprit, 1,59 L vin, 1,96 L starköl, 0,17 L cider/blanddryck. Gäller fram till . Källa: Systembolaget. 5Ändring 268/06 i Alkoholförordningen /94. konsumtionen är väl utredda och visar entydigt att det leder till ökad konsumtion (Popova et al., 2009). Lördagsöppet på Systembolaget ökade konsumtionen (, 2005), men detta gällde alltså samtliga detaljhandelsställen för alkohol. Konkurrensen från gårdsförsäljarna kan potentiellt medföra ett tryck på Systembolaget att också utöka sina öppettider, med ökning av konsumtionen som följd. I har Alko ökat sina öppettider sedan gårdsförsäljningen infördes6, men detta behöver inte ha något direkt samband med gårdsförsäljning. Addition snarare än substitution bidrar till högre totalkonsumtion. o har Systembolaget tagit in gårdstillverkarnas alkoholdrycker i sitt sortiment, men produkterna är dyra och har ändå svårt att konkurrera; attraktionen för varorna består enligt branschen i att varan säljs direkt till turister och andra besökare på anläggningarna. Försäljningsformen skulle innebära att ett utbud kan erbjudas på sätt som annars är svårtillgängligt för konsumenterna7. Att gårdsförsäljarnas drycker utgör ett nytt segment tyder på att konsumenterna inte skulle ersätta Systembolagets alkoholdrycker med dyrare drycker från gårdsbutikerna. I forskningslitteraturen verkar det istället finnas stöd för addition. Bl a gav försäljning av mellanöl i livsmedelsbutiker en kraftig ökning av totalkonsumtionen i 1965-77, som även sammanföll med kraftigt ökade alkoholrelaterade skador både bland unga och vuxna. När mellanölet drogs bort från butikerna sjönk totalkonsumtionen igen (, 2008). har tidigare låtit forskare gå igenom litteraturen avseende substitutionseffekter; denna genomgång visar att det oftare finns stöd för addition än för substitution efter att man lättat restriktionerna för en försäljningskanal eller alkoholsort medan man behållit restriktionerna på andra (Holder, 2008). Även om ökad tillgänglighet inte har speglats i ökad totalkonsumtion står det klart att svenskarna dricker mer än . Det finns mycket som tyder på att det är den ökade tillgängligheten Information on the Nordic Alcohol Market 2006; och ibid. 2009. 7Ingeborg , EU-rättslig expert i , 101107. som ligger bakom den ökningen. Det har dessutom genomförts omfattande och kostsamma insatser inom ramen för de två senaste nationella alkoholhandlingsplanerna, vilket sannolikt har dämpat effekten av ökad tillgänglighet . Ökad marknadsföring av alkohol. o Med fler näringsidkare kan mer reklam och andra marknadsföringsaktiviteter förväntas. Det gäller reklam i t.ex. dagspress, livsstilsmagasin, via nyhetsbrev samt ute på försäljningsstället. Reklam har i en serie tunga forskningsstudier visats påverka både attityder och normer kring alkohol, ungas alkoholdebutålder, samt ungdomars dryckesbeteende, i en riktning som är negativ för hälsan (, Foxcroft et al., 2009). Attityder och normer i samhället påverkas även i mer tillåtande riktning ju fler försäljningsställen för alkohol man har (et al., 2009; Kuntsche, Kuendig, & Gmel, 2008), vilket självklart gäller även barn och ungdomar. Konkurrens leder till billigare alkohol. o Privata detaljhandelsställen förväntas ge upphov till konkurrens på alkoholmarknaden som, allteftersom marknaden mognar och antalet försäljningsställen ökar, pressar priserna nedåt. Ytterligare sätt att möta konkurrensen är att öka öppettiderna, nischa sig och differentiera för att möta eller skapa ny efterfrågan (Gruenewald, 2008). Vi har trots detta inte räknat med att priserna på alkohol kommer att sjunka med gårdsförsäljningsförslaget, då det skulle leda till för stor osäkerhet i prognosen. erfarenheter samt det faktum att man med aktuellt förslag tillåter privata intressen i detaljhandeln, talar för att gårdsförsäljningen enligt förslaget löper risk att bli mer negativt för folkhälsan än man tänkt sig. Vår analys visar att åtgärder som åtminstone på kort sikt dämpar konsumtionen, som begränsningar i total försäljningsvolym, även de kan ha tydligt negativa effekter på människors hälsa, och särskilt hos de som dricker mycket. forskning och erfarenhet från alkoholområdet visar också entydigt att begränsningar i detaljhandeln tenderar att eroderas där det finns kommersiella intressen. har , ofta av EU-rättsliga skäl, successivt antagit en allt liberalare alkoholpolitik, där varje steg vid första anblicken inte verkar påverka folkhälsan särskilt mycket. Medan den enskilda åtgärden tycks harmlös kan effekten tillsammans med andra tillgänglighetshöjande åtgärder och effekter bli multiplikativ. Ökad fysisk tillgänglighet till alkohol behöver inte vara relaterad till ökad totalkonsumtion på kort sikt, och ökad totalkonsumtion behöver inte åtföljas av ökade alkoholrelaterade dödsfall och skador , men sambanden har visat sig stämma bra över längre tidsperioder och även i andra länder än och (, 2008; , 2008). Minskningen i totalkonsumtionen i gäller inte alla. Vi ser i att fler har dragit ner på sin alkoholkonsumtion medan de som redan har alkoholproblem eller är på väg in i ett beroende har börjat dricka mer när tillgängligheten ökat. Det är bland andra dessa som är de som påverkas mest av ökad tillgänglighet (, 2006; Mäkelä, 2002). I har ungefär var sjätte man och var tionde kvinna ett riskabelt eller skadligt alkoholbruk (, 2010). Det är alltså inte ett isolerat ungdomsproblem och inte heller ett problem endast för de marginaliserade. Låg tillgänglighet hör till de billigaste och allra mest effektiva policyåtgärderna för att minska alkoholskador (, Chisholm, & Fuhr, 2009; Room, , , Jernigan, & Monteiro, 2003). , P., Chisholm, D., & Fuhr, D. (2009). Effectiveness and cost-effectiveness of policies and programmes to reduce the harm caused by alcohol. , 373(9682), 2234-2246. , P., Foxcroft, D., , E., Martinic, M., J., M., & Nociar, A. (2009). Does marketing communication impact on the volume and patterns of consumption of alcoholic beverages, especially by young people - a review of longitudinal studies. Report of the of the of Commissions Alcohol and . , F., & , P. (2006). Changes in alcohol consumption: An analysis of self-reported use of alcohol in a Swedish national sample 1988–89 and 1996–97. , 34(3), 304-311. A., , R. A., , R., Brewer, R., Chattopadhyay, S., Fielding, J., et al. (2009). The effectiveness of limiting alcohol outlet density as a means of reducing excessive alcohol consumption and alcohol-related harms. Am J Prev Med, 37(6), 556-569. Flanagan, G. (2003). Sobering Result: Ten Years after Privatization. Franklin, F. A., Laveist, T. A., , D. W., & , W. K. (2010). Alcohol outlets and violent crime in d.C. West J Emerg Med, 11(3), 283-290. Giesbrecht, N., Ialomiteanu, A., & Anglin, L. (2005). Drinking patterns and perspectives on alcohol policy: results from two surveys. Alcohol Alcohol., 40(2), 132-139. Gruenewald, P. (2008). Why do alcohol outlets matter anyway? A look into the future. [Editorial]. Addiction, 103, 1585-1587. Holder, H. (Red.). (2008). Alkoholmonopol och folkhälsa: Vilka skulle effekterna bli om Systembolagets detaljhandelsmonopol avskaffades? : Statens folkhälsoinsitut. Gårdsförsäljning av alkoholdrycker och alkoholservering på särskilda boenden. Kuntsche, E., Kuendig, H., & Gmel, G. (2008). Alcohol outlet density, perceived availability and adolescent alcohol use: a multilevel structural equation model. J Epidemiol Community Health, 62(9), 811-816. Mäkelä, P. (2002). Whose drinking does the liberalization of alcohol policy increase? Change in alcohol consumption by the initial level in the Finnish panel survey in 1968 and 1969. Addiction, 97(6), 701-706. , , , T., Holder, H., , , , M., Rossow, I., et al. (2010). Potential consequences of replacing a retail alcohol monopoly with a private licence system: results from . Addiction, 105, 2113-2119. , T., & , M. (2008). Unregistered alcohol consumption and alcohol-related harm in , 2001-2005. Nordic Studies of Alcohol and Drugs, 25(2), 101-113. , T., & Skog, O.-J. (2005). Saturday opening of alcohol retail shops in : an experiment in two phases. Addiction, 100(6), 767-776. Popova, S., Giesbrecht, N., Bekmuradov, D., & , J. (2009). Hours and days of sale and density of alcohol outlets: impacts on alcohol consumption and damage: a systematic review. Alcohol & Alcoholism, 44(5), 500-516. , M., & , E. (2008). Alkoholkonsumtion och alkoholmissbruk i - Om totalkonsumtion och missbruk bland kvinnor och män i ljuset av totalkonsumtionsmodellen. I Å. (Red. ), Nykterhet i rörelse (ss. 21-45): Sober förlag. , J., Mathers, C., Popova, S., Thavorncharoensap, M., Teerawattananon, Y., & , J. (2009). Global burden of disease and injury and economic cost attributable to alcohol use and alcohol-use disorders. , 373(9682), 2223-2233. Room, R., , , , J., Jernigan, D., & Monteiro, M. (2003). Drinking and Its Burden in a Global Perspective: Policy Considerations and Options. , 9(4), 165-175. Fram för gårdsförsäljning. Hämtad , 2010, från (2010). Minskade skador av alkoholkonsumtion och ett narkotikafritt samhälle. Uppföljning av de nationella handlingsplanerna för alkohol och narkotika 2006-2010 (nr. R 2010:08). Bilaga 4 SOU 2010:98 Stockwell, T., , J., , S., Pakula, B., Gruenewald, P., & Holder, H. (2009). Changes in per capita alcohol sales during the partial privatization of 's retail alcohol monopoly 2003-2008: a multi-level local area analysis. Addiction, 104(11), 1827-1836. Välkommet men varför en maxförsäljningsvolym? Hämtad , 2010, från en-maxforsaljningsvolym/ Theall, K. P., Scribner, R., , D., Bluthenthal, R. N., Schonlau, M., , S., et al. (2009). The neighborhood alcohol environment and alcohol-related morbidity. Alcohol Alcohol, 44(5), 491-499. Wagenaar, A. C., & Holder, H. (1991). A change from public to private sale of wine: results from natural experiments in and J , 52(2), 162-173. Tabell 1 Projicerade förändringar i olika skadeindikatorer. Scenario 1a = ökning med 0,04 L/inv 15+, Scenario 1b= ökning med 0,1 L/inv 15+. Sjukfrånvaro*** *Effektparameter från semi-log modell (T. et al., 2010). **Antal polisanmälda brott. ***Dagar/år. Tabell 2 Projicerade förändringar i olika skadeindikatorer. Scenario 2a= ökning med 0,03 L/inv 15+, Scenario 2b= ökning med 0,015 L/inv 15+. Sjukfrånvaro*** *Effektparameter från semi-log modell (T. et al., 2010). **Antal polisanmälda brott. ***Dagar/år. 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. 8.En myndighet för havs- och vattenmiljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan.