sou · GYB350 · 2010-06-22 00:00:00 — utgår även i denna ambitionsnivå från statsmaktens tidigare inriktning att den sjöoperativa förmågan kan tillåtas nedgå till dess helikopter- system 14 i sjöoperativ konfiguration införs omkring 2017 och uppnår operativ förmåga omkring 2020. I denna ambitionsnivå ökar också helikopterbataljonens för- måga att stödja samhället med medeltung helikopterkapacitet, dock inträffar denna förmåga två eller än i ambitionsnivå 1. Förutsättningar för att förstärka den medeltunga helikopterkapaciteten I denna nivå antas samma utgångspunkter gälla ifråga om typinsatsen 2,4 och 5 samt att helikopterbataljonen därutöver ska kunna stödja en internationell insatser intermittent med mark- operativ tyngdpunkt med helikopterenheter, t.ex. till exempel den svenska insatsen i . Denna ambitionsnivå utgår från att helikopterbataljonens medeltunga helikopterkapacitet – utöver helikoptersystem 14 – består av ytterligare 10 medeltunga helikoptrar i forma av modifie- rade , samtliga i version 10B. utgår även i denna ambitionsnivå från statsmaktens tidigare inriktning att den sjöoperativa förmågan kan tillåtas nedgå till dess helikopter- system 14 i sjöoperativ konfiguration införs omkring 2017 och uppnår operativ förmåga omkring 2020. På motsvarande sätt som i ambitionsnivå 2 ökar helikopter- bataljonens förmåga att stödja samhället med medeltung heli- kopterkapacitet även i denna ambitionsnivå, om än med mindre kapacitet. kan konstatera att det föreligger betydande brister i helikopterbataljonens mark- och sjöoperativa förmåga. Bristerna gäller särskilt förmågan att stödja armé- och marinstridskrafterna med medeltung helikopterkapacitet samt att kontinuerligt över tiden kunna stödja insatsförbanden i internationella insatser. Helikoptersystem 14 kommer enligt nuvarande planering att kunne ge operativ effekt 2017. Helikoptersystem 14 är dock inte dimensionerad för att helikopterbataljonen långsiktig ska kunna uppfylla statsmaktens ny krav på medeltung helikopterkapacitet i nu planerad omfattning. Inte heller helikoptersystem 4 eller heli- koptersystem 10 i nuvarande konfiguration möter de angivna resurs- och tidskraven. Det föreligger därför ett behov av att förstärka helikopter- verksamheten med ytterligare medeltunga helikoptrar. En effekt av en förstärkning av helikopterbataljonen med ytterligare femton medeltunga helikoptrar är att det kommer att finnas drygt tio Förutsättningar för att förstärka den medeltunga helikopterkapaciteten helikoptrar i helikoptersystemet som – utöver att nyttjas för att vidmakthålla besättningarnas status – även kan nyttjas till andra uppgifter, eftersom en insats enligt typinsats 7 i sig inte binder upp fler än tre eller fyra helikoptrar i insatsområdet. En ökad volym helikoptrar skulle därmed långsiktigt även skapa ökad handlings- frihet och effekt i samtliga typinsatser, långsiktigt även sjöoperativ, genom att i sjöoperativ konfiguration kan frigöras för sin huvuduppgift. Differensen avseende helikopterkapaciteten med eller utan tillskott illustreras i tabell 6.1–6.2 sist i detta kapitel. Utredningen har med utgångspunkt i vad regeringen anger om kraven på Försvarsmaktens framtida operativa förmåga och heli- kopterbataljonens medeltunga helikopterkapacitet samt tillgängliga ekonomiska resurser analyserat och identifierat tre ambitionsnivåer att öka helikopterbataljonens medeltunga helikopterkapacitet. Ambitionsnivå 1 tillgodoser krav på att helikopterbataljonen kontinuerligt över tiden ska kunna stödja en internationell insats med medeltung helikopterkapacitet för taktiska transporter och medicinsk evakuering. Vidare finns förutsättningar den förstärkta helikopterkapaciteten kan uppnås tidigt och att heli- kopterbataljonen ges en långsiktigt ökad medeltung helikopter- kapacitet från denna tidpunkt. Även ambitionsnivå 2 tillgodoser kravet på att helikopter- bataljonen kontinuerligt över tiden ska kunna stödja minst en inter- nationell insats med medeltung helikopterkapacitet för taktiska transporter och medicinsk evakuering. Denna förmåga uppnås dock inte förrän . Denna nivå förutsätter också att helikoptersysten 10 modifieras fullt ut och att helikoptersystemet förstärks med ytterligare fem för systemet anpassade helikoptrar. Denna ambitionsnivå medför att Försvarsmakten i praktiken skulle komma att operera tre medeltunga helikoptersystem . Ambitionsnivå 3 innebär att helikoptersystem 10 i nuvarande omfattning men i modifierad konfiguration vidmaktshålls över tiden tillsammans med helikoptersystem 14. Alternativet möter inte behovet att kortsiktigt förstärka den medeltunga helikopter- kapaciteten eftersom systemet måste modifieras efter att insatsen i avslutas . Helikoptersystemet bedömas därefter kunna ge operativ effekt 2015 eller 2016. Alternativet möter inte heller på grund av det begränsade antalet helikoptrar i helikoptersystem behovet att kontinuerligt över tiden kunna stödja Förutsättningar för att förstärka den medeltunga helikopterkapaciteten internationella insatser med medeltung helikopterkapacitet för taktiska transport och medicinsk evakuering. Behov och risker om den medeltunga helikopterkapaciteten ska öka 2013 kan konstatera att hanteringen av möjligheterna att förstärka den medeltunga helikopterkapaciteten, dvs. det forcerade tempot, avsaknad av en tydlig kravbild och förutsättningarna i övrigt för att skapa en ökad medeltung heli- kopterkapacitet, innehåller ett antal likartade omständigheter som bland annat föregick anskaffningen av helikoptersystem 14 och upphandlingen av modifiering av helikoptersystem 10. Utred- ningen anser att innan ett beslut tas om möjlig handlingsväg för att förstärka den medeltunga helikopterkapaciteten bör det föregås av en genomgripande riskanalys. Det gäller dels för valet av hur den medeltunga helikopterkapaciteten kan ökas, dels de kompletteran- de åtgärder som kan behöva vidtas i den verksamhet som genomförs. Utredningen bedömer att följande måste uppfyllas för att möjliggöra att ett nytt medeltungt helikoptersystem ska kunna uppnå målsättningen med anskaffningen och bli operativt : att anskaffningen även innehåller utbildning av såväl besätt- ningar som helikoptertekniker och att denna utbildning om möjligt tillgodoser behovet även för taktisk flygutbildning samt praktik skede för teknisk personal. Denna del (tillsammans med de materiella förutsättningarna) är avgörande för tidpunkten då systemet kan ge effekt, att leverantören kan ge ett omfattande stöd under såväl drift- sättningsfasen som under den fortsatta driften vad avser flyg- tidsproduktionen och den kontinuerliga luftvärdigheten för att härigenom öka tillväxttakten, att Försvarsmakten och tillsammans ser över processerna och tillämpningen av regelverken i samband med driftsättning, t.ex. rörande leveranskontroller, certifiering, validering, systemsäkerhetsarbetet, ackreditering, överlämning, Förutsättningar för att förstärka den medeltunga helikopterkapaciteten indatering av förvaltningssystem, beslut om användning (BOA), m.m. att ansvarsfördelningen mellan myndigheterna klarläggs, att upphandlingen och införandet aktivt följs upp även på högre nivåer inom båda myndigheterna, särskilt vad gäller riskbedöm- ning och behovet av korrigerande åtgärder över tiden. att volymen helikoptrar som anskaffas står i proportion till den ambition som eftersträvas med anskaffningen, dvs. om ambi- tionen är att säkerställa en långvarig förmåga till medicinsk evakuering med helikopter bör antalet helikoptrar vara 15–20 stycken. att nationella särkrav inte förekommer. Försvarsmakten har analyserat det infrastrukturella behovet vid anskaffning av ett nytt medeltungt helikoptersystem. Myndigheten har i analysen förutsatt ett behov av ny infrastruktur och har analyserat behoven vid anskaffning av ett nytt helikoptersystem bestående av 15 medeltunga helikoptrar. Analysen innefattar bygg- nation av hangarer med erforderlig säkerhets- och brandskydds- nivå, plattor samt lokaler för personal och säkerhetsmaterieltjänst. Data för miljöprövning har ej kunnat analyseras i detalj. Myndig- heten anger att det finns viss överkapacitet när det gäller hangarplatser. Överkapaciteten beror på den försenade leveransen av helikoptersystem 14. Beroende på val av handlings- alternativ uppstår möjligen ytterligare kapacitet i samband med avyttring eller omdisponering av helikoptersystem 4. Vid en anskaffning av ett nytt helikoptersystem kommer inte samtliga helikoptrar kunna hangareras på samma plats. Eventuellt måste ytterligare åtgärder, t.ex. installation av brandskyddsutrustning, höjning av säkerhetsskyddsklass, m.m. samt en omdisponering av andra resurser och verksamheter att behöva genomföras. Detta kan även medföra negativ påverkan på annan verksamhet och ökade kostnader. Därefter krävs en investering i infrastruktur som resulterar i en ökad belastning på anslaget 1.1 totalt omfattande Förutsättningar för att förstärka den medeltunga helikopterkapaciteten cirka 400 miljoner fördelat på perioden –2020. Efter beslut om grundorganisationens utformning kan en säkrare bedömning av de infrastrukturella behoven fastställas varvid behovet av ytterligare en hangar inte kan uteslutas. En bedömd investeringskostnad för denna hangar bedöms till . påpekar att myndigheten har genomföra och hantera pågående upphandlingar, modifieringar samt vidmakt- hållande av helikoptersystem 10, 14 och 15. Att anskaffa och omhänderta ett nytt medeltungt helikoptersystem kommer att påverka myndighetens möjligheter att genomföra avtalade leve- ranser. Om ett nytt medeltungt helikoptersystem ska introduceras så kommer ett stort antal funktioner att påverkas. Dessa är bland andra ackreditering, certifiering, initialt vidmakthållande, leveranser, löpande vidmakthållande, modifie- ringsprogram, projektledning, underlag för beslut om användning (BOA), underlag för MSI-deklaration, validering, verifiering och överlämning. De funktioner som påverkas kommer att bedrivas parallellt, eller nära parallellt med motsvarande funktioner/akti- viteter för helikoptersystem 14. påpekar att om anskaffning av ett nytt helikoptersystem genomförs, kommer sannolikt ett antal ingående delsystem behöva avmodifieras och ersättas med system som ska anskaffas, verifieras och godkännas med mera på grund av sekretess- skäl. Omfattningen av sådan verksamhet beror av kravställning och vald helikoptertyp samt möjligheten för exporterande land att tillhandahålla denna typ av system till . påpekar vidare att den samlade verk- samheten kommer att ske parallellt, eller nära parallellt, så innebär det att trånga resurser kommer att uppstå. Det leder till att väntetider/stillestånd kommer att uppstå och att verksamheter kommer att behöva genomföras sekventiellt. Således bedöms den största påverkan komma att bli avseende driftssättningen av heli- kopter 14 i Försvarsmakten eftersom resurser och fokus splittras. Myndigheten påpekar att Försvarsmakten prioriterar verksamhet förknippad med pågående och planerade insatser framför annan verksamhet. Om ett nytt medeltungt helikoptersystem skulle anskaffas så kommer den verksamheten att prioriteras framför Förutsättningar för att förstärka den medeltunga helikopterkapaciteten fullföljandet av leveranser, driftssättning och förmågeuppbyggnad av . Baserat på att prioritering inte endast är att rangordna verksamhet, utan att ta bort verksamhet som kon- kurrerar om trånga resurser, så blir innebörden av detta att förutsättningarna för ett framgångsrikt fullföljande av kraftigt försämras. påpekar att osäkerheten kring val av ytterligare medeltung helikoptertyp, ambitionsnivå och tidsför- hållanden samt förutsättningar i övrigt är stor, varför påverkan på myndighetens produktion är svår att kvantifiera. Man bedömer det inte som möjligt att genom omfördelning av resurser och rekryte- ring kunna möta detta behov utan att det får konsekvenser på övrig produktion. Konsekvenserna bedöms bli stora och påverka övrig produktion, inte bara inom helikopterområdet. framhåller att myndigheten kommer att löpande balansera det förändrade behovet av stöd med att genomföra rekryteringar, samt att tillföra resurser och kompetens från andra verksamheter inom myndigheten. Man kommer fortsatt att dimensionera den helikopterrelaterade verksamheten utgående från Försvarsmaktens krav. Att introducera ett nytt medeltungt helikoptersystem parallellt, eller nära parallellt med , innebär dock ett ökat behov av resurser och kompetens relativt dagens situation. Det bör noteras att den möjliga rekryteringsbasen i är begränsad avseende personal som har efterfrågad kompetens. Detta gör att det kommer att råda begränsningar att kunna genomföra en stor resursanpassning givet tidsförhållandena. gör sammantaget bedömningen att det inte är möjligt att anskaffa och/eller modifiera ett nytt medeltungt helikoptersystem utan att det kommer att få påtagliga konse- kvenser. Konsekvenserna kommer att vara olika beroende av valt alternativ. Konsekvenserna kommer i huvudsak uppstå i verksam- heter förknippade med upphandlingar, modifieringar, vidmakt- hållande och driftssättning av helikoptersystem 10, 14 och 15 i den tidsperiod som avses. Även annan produktion, främst vad avser flygrelaterad produktion vilken även innefattar åtaganden gentemot andra länder, kommer att påverkas. Tabell 6.1 Nuvarande medeltung helikopterkapacitet - huvuduppgifter Ytmålsstrid (YMS) Understödja vapeninsats mot ytmål Undervattensstrid (AWS) (Beväpnad HKP15) Eskort av mark- och marinförband Transport av trupp/ materiel inkluderande Understöd av specialförband med uppgifterna 3-5, 7-8 Undsättning av personal i hotmiljö Transport av skadade med möjlighet till kvalificerad vård Källa: Försvarsmakten. helikopterkapaciteten medeltunga den förstärka att för Förutsättningar Tabell 6.2 Förstärkt medeltung helikopterkapacitet - huvuduppgifter Ytmålsstrid (YMS) Understödja vapeninsats mot ytmål Undervattensstrid (AWS) Eskort av mark- och marinförband Transport av trupp/ materiel inkluderande Understöd av specialförband med uppgifterna 3-5, 7-8 Undsättning av personal i hotmiljö Transport av skadade med möjlighet till kvalificerad vård Källa: Försvarsmakten. helikopterkapaciteten medeltunga den förstärka att för Förutsättningar Tabell 6.3 Nuvarande medeltung helikopterkapacitet - typinsatser TI 2 Territoriell integritet Hävda vår nationella integritet TI 3 Sjöoperativ insats Understödja sjöstridsstyrka vi internationella insatser Stödja specialförband vid internationella som nationella Stödja snabbinsatsstyrka vid internationella insatser Stödja med en autonom enhet vid internationell Stödja internationellt vid en långvarig insats genom att förbandet roterar i insatsområde Källa: Försvarsmakten. helikopterkapaciteten medeltunga den förstärka att för Förutsättningar Tabell 6.4 Förstärkt medeltung helikopterkapacitet - typinsatser TI 2 Territoriell integritet Hävda vår nationella integritet TI 3 Sjöoperativ insats Understödja sjöstridsstyrka vi internationella insatser TI 4 Stöd till Specialförband Stödja specialförband vid internationella som nationella Stödja snabbinsatsstyrka vid internationella insatser TI 6 Internationell stabiliseringsinsats Stödja med en autonom enhet vid internationell TI 7 Långvarig internationell insats Stödja internationellt vid en långvarig insats genom att förbandet roterar i insatsområde Källa: Försvarsmakten. helikopterkapaciteten medeltunga den förstärka att för Förutsättningar Utredningen anser att det alltjämt finns utrymme för förbättringsåtgärder i flygsäkerheten i helikopterverksam- heten. Försvarsmakten har genomfört ett åtgärdsprogram som medför att förutsättningarna för att kunna åtgärda de tidigare problemen klart förbättrats. Utvecklingen av flygsäkerheten utgör inget hinder mot att ytterligare helikopterresurser tillförs verksamheten. Försvarsmakten har vidtagit åtgärder för att stärka tillsyns- funktionens oberoende. Tillsynsfunktionens oberoende bör utvärderas vid senare tillfälle och innan ett eventuellt förslag om organisatorisk förändring på nytt övervägs. har i uppdrag att analysera flygsäker- hetsfrågan i Försvarsmaktens helikopterverksamhet och föreslå förbättringsåtgärder Utredningen har i delbetänkandet lämnat en beskrivning över uppgifter och organisation inom det flygsäker- hetsrelaterade området. Vidare finns i delbetänkandet en redo- görelse för inträffade haverier i helikopterverksamheten och efterföljande utredningar av Statens haverikommis- sion och Försvarsmaktens interna utredningar. Utvecklingen av flygsäkerheten i helikopterverksamheten Försvarsmakten har drabbats av flera mycket allvarliga helikopterhaverier i verksamheten. Flera olika utredningar har med anledning av haverierna och vid revision av verksamheten pekat på allvarliga brister i flygsäkerheten i helikopterverksam- heten. () har i sina utredningar konsta- terat att resultaten från dessa visar på omfattande problem och brister i flera av de förutsättningar som måste finnas för att Försvarsmakten ska kunna bedriva en säker helikopterverksamhet. Resultaten visar att förhållanden förvärrats och att myndigheten, trots flera allvarliga haverier, inte vidtagit tillräckliga åtgärder för att förbättra säkerheten. SHK har i en rad rekom- mendationer lämnat förslag på åtgärder som ska öka flygsäkerheten i helikopterverksamheten. Försvarsmakten har med anledning av dessa rekommendationer påbörjat ett arbete med att åtgärda identifierade flygsäkerhets- problem. Myndigheten har i skrivelse till SHK redovisat vilka åtgärder som myndigheten vidtagit med anledningen av rekommendationer (se bi- laga 7).1 7.3Det fortsatta arbetet efter delbetänkandet har efter delbetänkandet fortsatt att följa utvecklingen av flygsäkerheten i helikopterverksamheten. Utredningens expert på flygsäkerhet och utredningens referens- grupp för flygsäkerhet har med utgångspunkt i Statens haveri- kommissions utredningar och rekommendationer samt Försvars- maktens interna åtgärdsprogram för att öka flygsäkerheten analyse- rat nuvarande status på flygsäkerheten och eventuella behov av ytterligare förbättringsåtgärder. Detta arbete har främst inriktats mot områdena organisation och ledning samt tillsynsverksamheten. I arbetet har även frågor som rör regler för militär luftfart behand- lats. 1 Försvarsmaktens kompletterande svar till SHK på rapport 2008:03 , HKV 02 810:58585 och Försvarsmaktens kompletterande svar till SHK på rapport 2008:04 , HKV 02 810:58409. kan konstatera att Försvarsmakten tillsatt en projektgrupp med uppgift att analysera tidigare olyckor. Projektgruppens rapport resulterade i att ett uppdrag formulerades, där en uppgift inom ramen för uppdraget var att formulera Försvarsmaktens flygsäkerhetsdoktrin. Dokumentet är omfor- mulerat till en inriktning för att passa in i Försvarsmaktens doku- mentstruktur. Inriktning Flygsäkerhet omfattar Försvarsmaktens syn på flygsäkerhetsarbetet utifrån perspektivet militär förmåga. Rollen som tillsynsmyndighet för militär luftfart omfattas inte av dokumentet, men det står heller inte i motsatsförhållande till ut- övandet av tillsyn. Dokumentförslaget behandlades i flygsäkerhets- rådet och . Försvars- maktens Inriktning Flygsäkerhet fastställdes av överbefälhavaren den 5 februari 2010.2 Inom Försvarsmakten avser arbetsmiljö- och verksamhetssäker- hetsarbete myndighetens förmåga att hantera risker vid all verk- samhet så att författningsenliga krav på arbetsmiljö och säkerhet för personal samt kraven på säkerhet för tredje man, yttre miljö och egendom uppfylls. Verksamhetssäkerheten ska motverka risken för olyckor och skador på personer, materiel och miljö. Verksamhetssäkerheten indelas i militär marksäkerhet, militär sjösäkerhet och militär flygsäkerhet. Överbefälhavaren är i egenskap av myndighetens chef ytterst ansvarig för arbetsmiljön i Försvarsmakten.3 Överbefälhavaren har även ansvar för den militära flygsäkerheten inom territo- rium och för flygsäkerheten för svensk militär luftfart utomlands. Chefen för ledningsstaben, produktionschefen och insatschefen är centrala verksamhetsutövare och ansvarar för verksamhetssäker- het och har skyddsansvar enligt arbetsmiljölagen, vilket omfattar arbetsmiljö- och säkerhetsuppgifter inkluderande säkerhet för miljö, informationssäkerhet och materiell säkerhet. Produktions- chefen har till uppgift att samordna verksamhetsutövningen samt arbetsmiljö- och verksamhetssäkerhetsarbetet i hela Försvars- 2Försvarsmaktens inriktning Flygsäkerhet (HKV 02 810:62674). 3I arbetsmiljölagen (1977:1160) finns grundläggande föreskrifter om arbetsmiljön. Personaldirektören och Försvarsmaktens flygoperatör ska stödja produktionschefen i arbetet. Försvarsmaktens flygoperatör ska granska och, vid behov, samordna planer avseende flygsäkerhet samt till produktionschefen föreslår uppdrag och instruktioner ur flygsäkerhetssynpunkt. Försvarsmaktens flygoperatör ska även vidta de åtgärder och fatta de beslut som krävs för att regler och bestämmelser avseende militär flygsäkerhet ska efterlevas. Produk- tionschefen får besluta om inskränkningar i verksamheten som föranleds av händelser eller bedömningar av flygsäkerhet. 7.5Flygvapnets ledning och organisation I detta avsnitt beskrivs flygvapnets ledning och organisation i de delar som berör myndighetens helikopterverksamhet och flyg- säkerhetsrelaterade frågeställningar. Flygvapeninspektören () är försvarsgrenens högsta företrädare. 7.5.2Flygtaktisk stab (FTS) Den flygtaktiska staben (FTS) planerar och leder insatser och övningar. 7.5.3Försvarsmaktens flygoperatör (FMFO) Försvarsmakten är luftfartsmyndighet för militär luftfart, men är operatör, dvs. utövare av verksamhet styrd av Regler för militär luftfart (nedan). Försvarsmaktens flygoperatör (FMFO) ingår organisatoriskt i produktionsledningen från . FMFO ansvarar under chefen för produktionsledningen för att myndighetens uppgifter som operatör inom det militära luftfarts- systemet fullgörs.4 FMFO sammanhåller också arbetet med den militära flygsäkerheten. 4 FFS 2009:2 Försvarsmaktens föreskrifter med arbetsordning för Försvarsmakten (FM ArbO). Chefen för flygvapenavdelningen i produktionsledningen har tilldelats ansvaret och uppgifter att verka som flygoperatör inom det militära luftfartssystemet. Flygvapenavdelningens interna organisation framgår av figur 7.1 nedan. Figur 7.1 Flygvapenavdelningens interna organisation Källa: Försvarsmakten. All flygtjänst och därtill hörande stödverksamhet i form av bibehållande av kontinuerlig luftvärdighet (inklusive flygmateriel- underhåll), stridsledning samt upprätthållande av sambands- och informationssystem ska ytterst övervakas och styras av flygope- ratören då det gäller flygsäkerhetspåverkan, s.k. operationella ansvaret. Ansvaret utövas under såväl förbandsproduktion som under insats. Ansvaret utövas i tillämpliga delar under förbandens och förmågornas utveckling, anskaffning, vidmakthållande samt avveckling. Den operativa ledning, dvs. utveckling och utnyttjande av försvarsförmågor, under förbandsproduktion respektive insats utövas av de organisationsenheter som har detta ansvar. Inom denna ram har flygoperatören uppgiften att övervaka och styra flygsäkerhetsfrågor. I detta avsnitt lämnas en översiktlig beskrivning över Försvars- maktens flygoperatör i de delar som organisationen och olika befattningshavare berörs av flygsäkerhetsrelaterade frågeställningar som utredningen behandlar. Försvarsmaktens flygoperativa manual (FOM) föreskriver vad som gäller i flygverksamheten och är utarbetad i enlighet med kraven som anges i regler för militär luftfart (RML). 7.6.2Ansvarig företrädare () Chefen för flygvapenavdelning vid produktionsledningen (PROD FLYG) är tillika Ansvarig Företrädare () för FMFO och har det övergripande ansvaret vad gäller flygsäkerhetsarbetet för den mili- tära luftfarten inom Försvarsmakten och därmed för denna del av verksamhetssäkerheten beträffande helikopterverksamheten.