sou · GYB345 · 2010-06-30 00:00:00 — Personuppgifter får behandlas bara om behandlingen är nödvändig för att verksamhet enligt lagen om händelseanalyser vid självmord ska kunna utföras. Personuppgifter får även behandlas för uppgiftslämnande som före- skrivs i lag eller förordning. En registrerad person har inte rätt att motsätta sig sådan behand- ling av uppgifter som är tillåten enligt denna lag. Av bestämmelsens första stycke följer att samtliga kategorier av per- sonuppgifter i och för sig får behandlas. Någon uttömmande reglering av för vilka ändamål personuppgifter ska få behandlas vid verksamhet enligt lagen om händelseanalyser vid självmord görs inte i lagen. Bestämmelsen innebär emellertid att det läggs fast en yttersta ram när behandlingen av personuppgifter är tillåten. Endast sådan behandling kan anses berättigad. Regeringen bemyndigas därutöver enligt 11 § att meddela föreskrifter om de begränsningar som därvid kan vara nödvändiga. Av andra stycket framgår att personuppgifter får behandlas även för lagstadgat uppgiftsutlämnande och av tredje stycket följer att den enskilde inte kan motsätta sig att personuppgifter behandlas enligt lagen. Personuppgifter som får behandlas Inom verksamhet enligt lagen om händelseanalyser vid självmord får följande uppgifter behandlas 1.namn, person- och samordningsnummer, 2.känsliga personuppgifter som avses i 13 § personuppgiftslagen (1998:204), samt 3.uppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihets- berövanden. Enskilds namn, person- eller samordningsnummer får dock be- handlas endast om det för ändamålet med hanteringen inte är till- räckligt att behandla kodade personuppgifter eller personuppgifter som indirekt pekar ut den enskilde. Inom verksamhet enligt lagen om händelseanalyser vid självmord får, enligt första stycket, behandlas uppgifter om namn, person- eller samordningsnummer och sådana känsliga personuppgifter som avses i 13 § PuL. Vidare får inom verksamhet enligt lagen om händelseanalyser vid självmord och då även andra än myndigheter behandla personuppgifter som innefattar brott, domar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövan- den. Dessa uppgifter kan dock antas komma att hanteras mer säl- lan, men det kan inte uteslutas att ett behov i något fall kan finnas av den orsaken att personen som tagit sitt eget liv för självmordet varit frihetsberövad och att uppgiften härom kan vara av betydelse för händelseanalysens syfte i det att just denna omständighet kan ha betydelse för identifieringen av ett systemfel. Det bör särskilt understrykas att försiktighet ska iakttas vid be- handling av personuppgifter. Rätten att använda namn, person- eller samordningsnummer har begränsats. De verksamheter som omfattas av lagen om händelseanalyser vid självmord är personuppgiftsansvariga för sin behandling av person- uppgifter. är ansvarig för sin hantering av personuppgifter enligt samma lag. Bestämmelsen har behandlats under . I sammanställningar av personuppgifter i verksamhet enligt lagen om händelseanalyser vid självmord får det tas in känsliga personuppgifter eller uppgifter i övrigt om ömtåliga personliga förhållanden. Detta gäller även vid tillsyn, uppföljning, utvärdering, kvalitetssäkring och administration av verksamheten. Det är nödvändigt att vid verksamhet enligt lagen om händelse- analyser vid självmord tillåta användning av känsliga personupp- gifter eller uppgifter i övrigt om ömtåliga förhållanden i samman- ställningar. Att detta är tillåtet klargörs genom denna paragraf. I fråga om utlämnande av personuppgifter som finns i de verksamheter som berörs av lagen om händelseanalyser vid självmord gäller de begränsningar som följer av bestämmelser om offentlighet och sekretess samt tystnadsplikt i annan lag eller förordning. I paragrafen erinras om de tystnadsplikts- och sekretessbestämmel- ser som gäller för utlämnande av personuppgifter inom de verk- samheter som berörs av lagen om händelseanalyser vid självmord. Bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och skadestånd gäller även vid behandling av personuppgifter enligt denna lag. PuL:s bestämmelser ska tillämpas även i de fall överträdelser sker enligt lagen om behandling av personuppgifter vid verksamhet enligt lagen om händelseanalyser vid självmord. Beslut enligt denna lag om rättelse eller avslag på ansökan om infor- mation enligt 26 § personuppgiftslagen (1998:204) får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut enligt denna lag får inte överklagas. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Beslut enligt nu aktuell lag om rättelse och om avslag på ansökan om information ska kunna överklagas. Talan mot dessa beslut förs vid allmän förvaltningsdomstol. Formuleringen andra beslut enligt denna lag är inte avsedd att omfatta beslut om skadestånd som grundas på 9 §. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om begränsning av den i 4 § tillåtna behandlingen av personuppgifter samt om sökbegrepp, direktåtkomst och sammanställ- ning samt samkörning av personuppgifter. Det finns behov av att närmare begränsa den behandling som tillåts enligt lagen, direktåtkomst, sökmöjligheter och samkörning samt precisera personuppgiftsansvaret. Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 26 kap 1 § Sekretess gäller inom för uppgift om en enskilds per- sonliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider men. Med socialtjänst förstås i denna lag 1.verksamhet enligt lagstiftningen om socialtjänst, 2.verksamhet enligt den särskilda lagstiftningen om vård av unga och av missbrukare utan samtycke, och 3.verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av socialnämnd eller av . Till socialtjänst räknas också 1.verksamhet hos annan myndighet som innefattar omprövning av socialnämnds beslut eller särskild tillsyn över nämndens verksamhet, 2.verksamhet hos invandrarbyrå, 3.verksamhet enligt lagen (2007:606)om utredningar avseende barn som har avlidit i anledning av brott m.m., och 4.verksamhet enligt lagen om händelseanalyser vid självmord. 1.ärenden om bistånd åt asylsökande och andra utlänningar, 2.ärenden om introduktionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar, 3.ärenden om tillstånd till parkering för rörelsehindrade, 4.ärenden om allmän omvårdnad hos nämnd med uppgift att bedriva patientnämndsverksamhet, och 5.verksamhet enligt lagstiftningen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Sekretessen gäller inte om annat följer av 5, 6 eller 7 §. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Paragrafen behandlas under rubriken av sekretess- bestämmelser. Paragrafens tredje stycke förslås ändras. I paragrafen regleras sek- retess inom . Verksamhet enligt den nu föreslagna lagen är såvitt avser och därmed jämställda verksam- heter att ses som just socialtjänst. En bestämmelse förslås bli införd i tredje stycket som innebär att till socialtjänst räknas också verk- samhet enligt nu föreslagen lag. Med verksamhet avses hela social- tjänstens förfarande enligt lagen. Lagen om händelseanalyser vid självmord träder i kraft . Anmälningar om självmord som gjorts före lagens ikraftträdande enligt 6 kap. 4 § lag (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, 14 kap. 2 § socialtjänstlagen (2001:453) eller 24 a § lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade ska handläggas enligt de bestämmelserna. Bestämmelserna har behandlats under rubriken , Ikraftträdande och övergångsbestämmelser. Den nya lagen om händelseanalyser vid självmord föreslås träda i kraft . Härigenom ges m.fl. tid för översyn av rutiner, riktlinjer, allmänna råd m.m. samt för de informations- och utbildningsinsatser som bedöms nödvändiga innan lagen träder i kraft. Den nya lagen om behandling av personuppgifter vid händelse- analyser vid självmord förslås träda i kraft . Detsamma gäller föreslagna ändringar i befintlig lagstiftning. Något behov av övergångsbestämmelser utöver de som angetts i anslutning till förslaget till lag om händelseanalyser vid självmord finns inte. SOU 1998:31 Det gäller livet. Stöd och vård till barn och ungdomar med psykiska problem. SOU 2008:117 Patientsäkerhet. Vad har gjorts? Vad behöver göras? Ds 2009:33 Förändringar i m.m. 1990/91:93 om rättsmedicinsk verksamhet, m.m. prop. 1994/95:148 Transplantationer och obduktioner m.m. 1995/96:176 Förstärkt tillsyn över hälso- och sjukvården. 1997/98:108 Hälsodata- och vårdregister. 1997/98:113 Nationell handlingsplan för äldrepolitiken. 2000/01:80 Ny socialtjänstlag m.m. 2004/05:39 Kvalitet, dokumentation och anmälningsplikt i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS), m.m. 2006/07:108 Utredningar avseende barn som har avlidit i anledning av brott m.m. 2007/08:110 En förnyad folkhälsopolitik. 2007/08:126 m.m. 2008/09:160 Samordnad och tydlig tillsyn av . 2008/09:193 Vissa psykiatrifrågor m.m. 2009/10:13. och – förslag om vissa förändringar. 2009/10:210 Patientsäkerhet och tillsyn. Lagrådsremiss Patientsäkerhet och tillsyn. Avsiktlig självdestruktiv handling i – en underlagsrapport, Förslag till nationellt program för suicidprevention – befolknings- inriktade och individinriktade strategier och åtgärdsförslag, ; 2006. Förslag till nationellt program för suicidprevention – strategier och åtgärdsförslag mot hälso- och sjukvården, och skol- hälsovården/elevhälsa, ; 2006. Kartläggning av självmordsförebyggande arbete utanför hälso- och sjukvården, ; 2009. Rapport om intervjustudie inom , ; 2010. Självmord anmälda enligt . En sammanställning av de beslut som har fattats t.o.m. , ; 2007. Självmord –2008 anmälda enligt lex , ; 2010. Suicid och samhällsekonomiska kostnader. från olyckor, . Fakta i målet. Sakkunnigas svar på rättvisans svåra frågor. En presentation av , ; 2008. Handläggning och dokumentation inom , individ- och familjeomsorg, äldreomsorg, handikappomsorg (SoL och LSS), ; 2008, upplaga 2. Handläggning av risker och brister i vård och omsorg om äldre och personer med funktions- hinder – en sammanställning av lagar och författ- ningar, ; 2004. PM Skyddsutredningar avseende barn (S 2006/6778/ST), ; 2006. , RPSFS 2000:14 FAP 414-1, allmänna råd om åtgärder vid dödsfall som kan ha orsakats av yttre påverkan m.m., ; 2000. föreskrifter; Rättsmedicinska undersökningar av avlidna, ; 1998. , SOSFS 1996:29, föreskrifter och allmänna råd om vissa åtgärder inom hälso- och sjukvården vid dödsfall, ; 1997. , SOSFS 2005:28. Föreskrifter och allmänna råd. Anmälningsskyldighet enligt , Social- styrelsen; 2005. , SOSFS 2005:29. föreskrifter om utfärdande av intyg inom hälso- och sjukvården m.m., ; 2006. , SOSFS 2008:10. Föreskrifter och allmänna råd. Tillämpningen av 14 kap 2 § SoL, ; 2008. , SOSFS 2008:11. Föreskrifter och allmänna råd. Tillämpningen av 24 a § LSS, ; 2008. Utredningar avseende kvinnor som har avlidit med anledning av brott begångna av närstående m.m., ; 2009. Händelseanalyser – ett verktyg i det En särskild utredare ska klargöra och analysera förutsättningarna för att inom hälso- och sjukvårdens och område ut- veckla och förbättra händelseanalyser av inträffade självmord. Utredaren ska ge förslag på hur de nya kunskaper som fram- kommer genom händelseanalyser kan föras över till regional eller lokal nivå med syfte att dessa kunskaper ska kunna komma till praktisk användning i det självmordspreventiva arbetet. Utredaren ska i arbetet säkerställa att de förslag som ges särskilt beaktar lagstiftning som behandlar integritetsaspekter. framförde i ett tillkännagivande från om det självmordspreventiva arbetet (bet. 2004/05:SoU 11, rskr. 2004/05:218) att ett nationellt program för självmordsprevention bör tas fram. gav regeringen () och i uppdrag att ta fram förslag på befolk- ningsinriktade åtgärder liksom åtgärder riktade till huvudmännen för hälso- och sjukvården, och skolhälsovården och elevhälsa. FHI och redovisade uppdraget , Förslag till ett nationellt program för suicidprevention – befolkningsinriktade och individinriktade strategier och åtgärder. Efter att myndigheternas förslag remitterats behandlades förslaget i propositionen En förnyad folkhälsopolitik (prop. 2007/08:110) som regeringen överlämnade till . I proposi- tionen redogjorde regeringen för sin avsikt att tillsätta en utredare som ska analysera förutsättningarna för att skapa en nationell funk- tion för händelseanalyser och gemensamma utredningar vid självmord. Problembeskrivning och behovet av utredning Det finns geografiska skillnader i landet. I har det totala antalet självmord minskat med –2003. Trots detta begår i genomsnitt 4 personer självmord i . I en genomsnittlig kommun med 50 000 invånare inträffar i genomsnitt 9 självmord . Självmord är den vanligaste dödsorsaken bland män . Det är också den huvudsakliga orsaken till för tidig död bland personer med psykisk störning. Avsiktligt självdestruktiva handlingar drabbar i större ut- sträckning socioekonomiskt utsatta grupper. En fjärdedel av alla självmord begås av människor som är eller äldre. Självmords- försöken bland unga kvinnor tenderar att öka och antalet självmord bland unga vuxna (15–) har varit relativt . Den positiva trenden med ett minskat antal självmord uppvisas dock inte i den yngre åldersgruppen. Det stora antalet självmord och självmordsförsök liksom de sam- hällsekonomiska kostnaderna och det psykiska lidande detta medför, innebär att suicidalitet, dvs. självmordstankar, självmordsförsök och självmord, utgör ett stort samhällsproblem. Självmord går att förebygga Ett effektivt självmordsförebyggande arbete grundar sig på insikten att självmord och självmordsförsök går att förebygga. En viktig förutsättning är emellertid att de självmordsförebyggande åtgärderna samordnas inom och mellan samhällets olika verksamhetsområden såsom förebyggande hälsovård, sjukvård, socialtjänst, kriminalvården, barnomsorg och skola samt äldrevård och högre utbildningar. För att förebygga självmord krävs ett brett sektorsövergripande sam- arbete och samverkan mellan lokala, regionala och nationella aktörer. Självmord – det sista steget i en process där flera faktorer samverkar Självmordet är det sista steget i en längre eller kortare tids process, där biologiska, sociala, psykologiska och existentiella faktorer sam- verkar. En självdestruktiv handling utlöses hos en sårbar individ först när flera riskfaktorer anhopas som individen helt saknar stöd eller upplever att stödet från omgivningen är otillräckligt. Händelseanalyser – ett förebyggande verktyg bedrivs ett framgångsrikt skadepreventivt arbete i . De faktorer som bidrar till att skador till följd av olycksfall inträffar analyseras rutinmässigt. Den kunskap som analyserna ger används sedan i det förebyggande arbetet. Exempelvis bedriver ett systematiskt kvalitetsarbete i form av att genomföra djupstudier av alla dödsfall som sker genom olyckor i vägtrafiken. Djupstudierna ligger till grund för praktiska säkerhets- åtgärder som genomförs på vägar och fordon samt via regleringar. Samma synsätt – att man behöver analysera händelseförlopp och dra lärdomar av detta – finns även inom det självmordsförebyggande arbetet. Händelsanalyser bygger på ett systemtänkande dvs. en insikt om att negativa händelser och tillbud kan orsakas av exempelvis brister i rutiner, arbetsmiljö, bemanning. ledarskap och organisation. Bristandet kommunikation mellan och inom verksamheter, enheter och olika yrkeskategorier är ytterligare en viktig orsak till skador och risker. Åtgärderna fokuseras på att minska risken för självmord på grund av brister i tillgänglighet, rutiner, försumlighet eller otillräckliga kunskaper. Inom hälso- och sjukvårdens område finns en ordning för händelseanalyser av självmord (, 6 kap. 4 § lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område). I 4 kap. 2 § i föreskrifter om ändring i föreskrifterna och allmänna råden (SOSFS 2000:5) om anmälan av missförhållanden i omsorger om äldre och funktionshindrade enligt 71 a § social- tjänstlagen (1980:620), (SOSFS 2005:8) anges att vårdgivaren ska anmäla alla självmord som inträffat under pågående vård eller efter vårdkontakt. Anmälningsskyldigheten innebär att alla självmord som inträffat i anslutning till vården ska följas av en genomgripande dokumenterad intern utredning, dvs. analys av vad som hänt, varför det har hänt samt hur upprepning av händelsen kan förhindras. Anmälningarna registreras i en separat databas för att Social- styrelsen ska kunna analysera dem systematiskt och på samman- tagen nationell nivå. På så vis kan återföra slutsatserna till vårdgivarna så att analysresultatet kan användas i det självmords- förebyggande arbetet. Erfarenheterna från de granskade fallen kan tas till vara och således användas för att ytterligare kunna stärka patientsäkerheten och därmed höja vårdens kvalitet. Inom område finns ett förfarande om anmälnings- plikt när det är fråga om allvarliga missförhållanden inom omsorgen (, 14 kap. 2 § socialtjänstlagen). Något systematiskt händelse- analysarbete avseende självmord är inte reglerat inom ramen för . föreskrifter och allmänna råd om tillämp- ningen av 14 kap. 2 § SoL (SOSFS 2008:10) innehåller inte heller någon bestämmelse som motsvarar den som finns i 4 kap. 2 § SOSFS 2005:8. När det gäller brister i omsorgen som leder till självmord kan anmälningsskyldigheten enligt även omfatta självmord. Andra närliggande lagar och utredningsförslag Den mest omfattande verksamheten vid de rättsmedicinska avdel- ningarna är undersökningar av avlidna på uppdrag av polis- eller åklagarmyndigheter. Sådana undersökningar görs oftast vid olycks- fall med dödlig utgång, när en tidigare frisk person påträffats död och alltid vid misstanke om våldsbrott och vid självmord. Avsikten med undersökningen är inte bara att fastställa dödsorsaken och dödssättet utan också att om möjligt få fram annan information som kan vara viktig som t.ex. hur skador har uppkommit, tidpunkten för dödsfallet eller orsaken till olycksfallet. Vidare genomförs bland annat psykosociala utredningar av självmord. Utredningar avseende barn som avlidit till följd av brott ska klarlägga samtliga förhållanden som har inneburit att det avlidna barnet har varit i behov av skydd och vilka åtgärder som vidtagits eller kunnat vidtas för att skydda barnet. regleras i lagen (2007:606) om utredningar avseende barn som avlidit i anledning av brott (LuB), som trädde i kraft (prop. 2006/07:108). är ansvarig utredningsmyndighet. Nationellt nätverk för suicidprevention Verksamheten vid Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa vid och landstings centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (NASP) om- fattar fyra huvudområden: forskning och utveckling av självmords- preventiva metoder, epidemiologisk bevakning, undervisning och information samt en expertfunktion. NASP initierade 1997 ett nationellt nätverk för suicidprevention med avsikten att göra själv- mordsprevention till en integrerad del av svenskt folkhälsoarbete. finns i varje hälso- och sjukvårdsregion ett regionalt själv- mordspreventivt nätverk bestående av expertis från hälso- och sjuk- vården, kommunerna, frivilliga medarbetare och andra berörda. Representanter för anhörigföreningen – och Efterlevandes Stöd ingår i samtliga regionala nätverk. Behov av breddad händelseanalys vid självmord Enligt , anmälda enligt , kan antalet anmälningar uppskattas till ca 400 personer , dvs. ungefär en tredjedel av det totala antalet personer som begår självmord. hade 70–av dem som begår självmord haft kontakt med hälso- och sjukvården före händelsen. begick 1 154 personer självmord, varav hade haft kontakt med vården och under den senaste månaden. utreds mindre än hälften av det totala antalet själv- mord. För att förstå och kunna förebygga självmord behövs en bred analys av händelseförloppet. handlar analyserna oftast enbart om omständigheter i vården. En kartläggning som innefattar de övriga samhällsaktörerna täcks inte in i den händelseanalys som görs i samband med anmälan enligt . Det finns därför ett behov av att undersöka förutsättningarna att bredda händelseanalysen vid självmord till att även omfatta andra sektorer än hälso- och sjukvården. För att bredare händelseanalyser vid självmord ska vara möjliga kan den som ansvarar för utredningen behöva sammanställa upp- gifter från flera myndigheter, främst mellan hälso- och sjukvården och . Utgångspunkten ska då vara att endast de upp- gifter som bedöms som absolut nödvändiga ska få sammanställas och att utredaren i detta sammanhang särskilt ska överväga om nyttan av tillgången av dessa uppgifter står i relation till det integritets- intrång som användningen av uppgifterna kan medföra. Vid sådan informationsöverföring kan sekretessbestämmelserna liksom behovet av uppgiftsskyldighet (liknande den som finns i LuB) behöva utredas. Utredaren ska klargöra och analysera förutsättningarna att inom hälso- och sjukvårdens samt område utveckla och förbättra händelseanalyser av inträffade självmord. För att en sådan händelseanalys ska ge så bra underlag som möjligt krävs att de som utför analyser använder sig av samma och tillförlitliga metoder. Utvecklingen av befintliga händelseanalyser vid självmord kan hjälpa alla inblandade att förstå vad som hänt. Såväl närstående som personal från vård och socialtjänst och andra aktörer på regional och lokal nivå såsom kriminalvården, barnomsorg och skola samt äldrevård och högre utbildningar får en gemensam bild. Utredaren ska därför även utreda och lämna förslag på hur man kan föra över de nya kunskaper som framkommer till relevanta verksamheter eller aktörer på regional eller lokal nivå med syfte att dessa kunskaper ska kunna komma till praktisk användning i det självmordspreventiva arbetet. I detta arbete ska utredaren beakta det arbete som bedrivs av det nationella nätverket för suicidprevention. Utredaren ska i arbetet säkerställa att de förslag som ges särskilt beaktar lagstiftning som behandlar integritetsaspekter. Utredaren ska samråda med berörda myndigheter, lokala aktörer och organisationer, exempelvis , , , Kommuner och Landsting, Data- inspektionen, , , NASP samt paraplyorganisationen för Människor i Sorg (SAMS). Utredaren ska i sitt arbete ta till vara internationella kunskaper och erfarenheter inom området. konventionen om barnets rättigheter och dess grundläggande principer ska utgöra en utgångspunkt i arbetet. Arbetet ska även ha ett jämställdhetsperspektiv. Regeringen har givit NASP i uppdrag att kartlägga det självmordsförebyggande arbetet, som utförs av övriga samhällsaktörer än de inom hälso- och sjukvården. Främst avses här regionala och lokala myndigheter. Resultaten ska fortlöpande redovisas till utredaren. NASP ska redovisa kartläggningen till . All statistik ska vara könsuppdelad om det inte finns särskilda skäl mot detta. Utredaren ska beräkna de ekonomiska konsekvenserna av de förslag som läggs fram. Om förslagen innebär kostnadsök- ningar för stat respektive landsting och kommun ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras enligt vad som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474). Uppdraget ska redovisas . Kartläggning av självmordsföre- byggande arbete utanför hälso- och sjukvården Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa (NASP) vid har på uppdrag av regeringen kartlagt det självmordsförebyggande arbetet utanför hälso- och sjukvården. I samråd med beslöts att avgränsa kartlägg- ningen till insatser med ett uttalat mål att förebygga självmord. Två webbenkäter har sänts ut, den ena Kartläggning av lokalt själv- mordsförebyggande arbete utanför hälso- och sjukvården till samtliga 290 kommuner i , ett trettiotal religiösa sam- fund samt ett tjugotal föreningar och frivilligorganisationer. Den andra, Kartläggning av handlingsplaner för självmordsförebyggande arbete i kommuner, sändes ut till samtliga kommuner .