sou · GYB359 · 2010-09-01 00:00:00 — Det nu sagda gäller även förlikningar inför domstol som har godkänts eller ingåtts, och officiella handlingar som fastställts i medlemsstaterna (artikel 75.2). Kapitel VII i underhålls- förordningen om samarbete mellan centralmyndigheter tillämpas på framställningar och ansökningar som centralmyndigheten tar emot från och med dagen då förordningen börjar tillämpas. ska vara tillämplig i varje fall där -en framställan enligt artikel 7 om särskilda åtgärder (se avsnitt 9.3.1) eller en ansökan genom centralmyndigheter enligt kapitel III i konventionen har mottagits av centralmyndigheten i den anmodade staten efter det att konventionen har trätt i kraft mellan den begärande och den anmodade staten, -en direkt framställan om erkännande och verkställighet har mottagits av den behöriga myndigheten i den anmodade staten Allmänna bestämmelser, slutbestämmelser och bilagda formulär efter det att konventionen har trätt i kraft mellan ursprungs- staten och den anmodade staten (artikel 56.1). Särskilda bestämmelser gäller i fråga om erkännande och verk- ställighet mellan fördragsslutande stater som även är parter i någon av och (artikel 56.2). Vidare ska den anmodade staten inte vara skyldig att verkställa ett avgörande eller ett avtal om underhållsbidrag som avser belopp som förfaller till betalning innan konventionen träder i kraft mellan ursprungsstaten och den anmodade staten, utom när det gäller underhållsskyldighet som grundar sig på ett föräldra- barnförhållande och avser underhåll till en person (artikel 56.3). Av övergångsbestämmelserna Haagprotokoll framgår att det inte är tillämpligt på underhåll som har begärts i en fördrags- slutande stat med avseende före ikraftträdandet av proto- kollet i den staten (artikel 22). Syftet med bestämmelsen är att undvika att bestämmelserna i protokollet påverkar de rättigheter och skyldigheter mellan parterna som fanns innan protokollet trädde i kraft.9 I rådsbeslutet om EU:s tillträde till protokollet finns emellertid särskilda bestämmelser som ska tillämpas inom EU.10 På grund av den nära kopplingen mellan underhållsförordningen och protokollet ska protokollets bestämmelser tillämpas provisoriskt redan från och med den dag då förordningen börjar tillämpas, dvs. , om protokollet ännu inte har trätt i kraft då (punkten 8 i skälen och artikel 4 i rådets beslut). Bestämmelserna i protokollet ska också fastställa tillämplig lag på underhåll som begärs i en medlemsstat avseende en tidsperiod som föregår protokollets ikraftträdande eller provisoriska tillämpning inom EU då, i enlighet med underhållsförordningen, förfaranden har inletts, förlikningar inför domstol har godkänts eller ingåtts och officiella handlingar har fastställts , dvs. den dag då underhållsförordningen börjar tillämpas. Detta ska säkerställa att samma lagvalsregler tillämpas på underhållskrav hänförliga till en 9Se Explanatory Report (Prot. ), paragraph 203. 10Se EUT L 331, 16.12.2009, s. 17 (bilaga 4 i bilagedelen). Allmänna bestämmelser, slutbestämmelser och bilagda formulär tidsperiod såväl före som efter ikraftträdandet eller den provisoriska tillämpningen av protokollet inom EU (punkten 9 i skälen och artikel 5 i rådets beslut). Bedömning: bör i ärenden enligt underhållsförord- ningen godta formulär ifyllda på och översättningar gjorda till svenska, danska eller engelska. Även kontakter mellan central- myndigheter bör kunna ske på dessa språk. Detta bör anmälas till kommissionen och, såvitt avser formulär och översättningar, föreskrivas i förordning. I ärenden enligt bör godta att ansökningar och dokument är översatta till eller upprättade på svenska, engelska, danska eller norska. Detta bör anmälas till kommissionen och, såvitt avser ansökningar och översättningar, föreskrivas i förordning. Om möjlighet ges bör motsätta sig användande av franska vid kontakter med den svenska centralmyndigheten. Kommunikationen bör under alla förhållanden kunna ske på svenska, engelska, danska eller norska. Det finns i övrigt inte behov av att i svensk författning komplettera instrumentens allmänna bestämmelser och slutbestämmelser, inklusive övergångsbestämmelser. Som har nämnts i avsnitt 12.1 får varje medlemsstat ange vilket eller vilka av de officiella språken för EU:s institutioner, förutom sitt eget, som kan godtas för ifyllandet av formulär eller översättning av handlingar. Lagstiftaren har i liknande samman- hang, med beaktande av rådande språkkunskaper i landet, ansett att endast svenska eller engelska bör godtas.11 omfattas inte av det samarbete som bedömningarna avsåg. Utredningen anser att det även i fråga om underhållsförordningen bör godtas att översättningar görs till svenska eller engelska. 11 T.ex. i fråga om rådets förordning (EG) nr 1206/2001 om samarbete mellan medlems- staternas domstolar i fråga om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur, och rådets förordning (EG) nr 1896/2006 av om införande av ett europeiskt betalningsföreläggande, och rådets förordning (EG) nr 861/2007 av om inrättande av ett europeiskt småmåls- förfarande samt förordningen om den europeiska exekutionstiteln. Allmänna bestämmelser, slutbestämmelser och bilagda formulär delvis kommer att omfattas av underhållsförordningen bör även accepteras intyg och översättningar på danska. Samma över- väganden görs i fråga om kontakten mellan centralmyndigheter, vilket innebär att kommunikation bör kunna ske på svenska, danska eller engelska. Detta bör anmälas till kommissionen i enlighet med artikel och h och en bestämmelse, såvitt avser formulär och översättning, bör tas in i förordning.12 Som framgår av avsnitt 12.2 ska ansökningar och handlingar enligt som huvudregel ska vara avfattade på originalspråket och översatta till ett officiellt språk i den anmodade staten, eller till ett språk som den anmodade staten har förklarat sig godta (artikel 44.1). I likhet med underhålls- förordningen (se ovan) bör kunna acceptera att ansökningar och handlingar är översatta till (eller upprättade på) svenska, engelska eller danska. Även handlingar som är upprättade på eller översatta till norska bör accepteras. Detta bör också anmälas till kommissionen och föreskrivas i förordning. Kommunikation mellan centralmyndigheter i konventionsärenden ska, om inte centralmyndigheterna kommit överens om annat, ske på svenska (när är den anmodade staten), engelska eller franska (artikel 44.3). Såvitt framgår av kommissionens förslag till rådsbeslut om EU:s ingående av konventionen anser kommissionen inte att möjligheten att motsätta sig användandet av antingen engelska eller franska ska utnyttjas.13 EU har dock inte tagit slutlig ställning till frågan. Om möjlighet ges, anser utredningen att det finns skäl för att reservera sig mot användandet av franska i meddelanden till den svenska centralmyndigheten. Franska språket, till skillnad mot det engelska språket, behärskas inte av lika många svenska tjänstemän. Även om handlingar på engelska också kan behöva översättas kan det antas att centralmyndigheten i många fall kan hantera sådana handlingar med hjälp av den språkkunskap som finns i den egna organisationen. Genom en reservation kan såväl utrymmet för missförstånd som kostnader för översättning begränsas. Därutöver bör kommunikation mellan central- myndigheter kunna ske även på danska och norska. Övergångsbestämmelserna i instrumenten gäller som de är formulerade. 12Se t.ex. 3 § tillkännagivandet (2003:483) om EG:s förordning om bevisupptagning i mål och ärenden av civil eller kommersiell natur, 10 § förordningen (2008:892) om europeiskt betalningsföreläggande och 6 § förordningen (2005:712) med föreskrifter om erkännande och internationell verkställighet av vissa avgöranden. 13Se KOM(2009) 373 slutlig, 28.7.2009. Allmänna bestämmelser, slutbestämmelser och bilagda formulär får därutöver läsas tillsammans med EU:s förklaringar. Något behov av kompletterande bestämmelser kan inte förutses. Utred- ningen återkommer i kapitel 14 till frågan om det behövs övergångsbestämmelser till föreslagna ändringar i svensk lag. Av övriga allmänna bestämmelser och slutbestämmelser i under- hållsförordningen, och Haag- protokoll är endast vissa av direkt intresse för rättstillämparen, t.ex. förbudet mot krav på legalisering av handlingar och bestämmel- serna om fullmakt. Dessa bestämmelser gäller emellertid som de är skrivna. Varken dessa eller de bestämmelser som inte är av direkt intresse för den som ska tillämpa instrumenten, t.ex. bestämmel- serna om undertecknande och tillträde, kräver någon komplettering i svensk författning. Del III Lagtekniska frågor m.m. 13Införlivande av instrumenten och lagtekniska lösningar Bedömning: kommer troligen att bli bundet av genom EU:s tillträde till konventionen. Utredningen lägger därför inte fram något förslag om ett svenskt införlivande av konventionen. Av samma skäl läggs inte heller några förslag fram beträffande en eventuell utvidgning av konventionens tillämpningsområde eller i fråga om det finns anledning att reservera sig i övrigt. Underhållsförordningen är en EU-förordning som kommer att gälla direkt i . Även Haagprotokoll kommer att vara direkt tillämpligt här i landet genom att EU har tillträtt protokollet och medlemsstaterna (förutom och ) i kraft av detta blir bundna av protokollet. När det gäller blir frågeställningen något annorlunda. Enligt direktiven ska utredningen, i den mån frågan aktualiseras, ta ställning till hur bör införlivas i svensk rätt, genom inkorporering eller transfor- mering. I detta avseende ska utredningen eftersträva klarhet, enkelhet och överskådlighet och välja den form för införlivande som bedöms vara mest lämplig. I uppdraget ingår också att ta ställning till om konventionens tillämpningsområde helt eller delvis bör utvidgas, samt om det finns anledning att reservera sig.1 Den öppna formuleringen när det gäller införlivandet får ses mot bakgrund av att EU för direktivens fastställande () inte hade fattat något beslut i frågan om EU:s respektive medlemsstaternas tillträde till konventionen. 1 Se utredningens direktiv (dir. 2009:54), bilaga 1 i betänkandets bilagedel. Införlivande av instrumenten och lagtekniska lösningar Införlivandefrågan får bedömas utifrån andra utgångspunkter än vad som har varit fallet vid många av konventions- anslutningar. Anledningen är att EU har behörighet på området (genom att underhållsförordningen finns), att EU är medlem i och att tillåter både enskilda stater och organisationer att ansluta sig. Skillnaden i förhållande till t.ex. , på vars område det också finns en EU-rättslig reglering genom II- förordningen, är att endast suveräna stater kan vara parter i den konventionen. EU kan därför inte – trots sitt medlemskap i – tillträda utan har i stället bemyndigat bl.a. att i EU:s intresse ratificera eller ansluta sig till den.2 Intressant i sammanhanget är också yttrande om huruvida ingåendet av Luganokonvention omfattades av EU:s exklusiva behörighet eller om EU och medlemsstaterna hade delad behörighet. fann att ingåendet av Luganokonvention var en fråga som helt och hållet omfattades av EU:s exklusiva behörighet.3 EU tillträdde därmed konventionen som till alla delar blev bindande och direkt tillämplig i och övriga medlemsstater i EU förutom . Lugano- konvention införlivades alltså inte genom nationell normgivning (se prop. 2008/09:205 s. 16). Kommissionen var av uppfattningen att samma utgångspunkt ska gälla för EU:s tillträde till , dvs. att EU har exklusiv extern behörighet och att endast EU ska tillträda konventionen.4 Det visade sig dock finnas olika uppfattningar inom EU i frågan om EU har exklusiv behörighet på hela konventionens område eller inte. Av denna anledning har rådet ännu inte fattat något beslut om tillträde till 2007 års . Det är således ännu inte klart på vilket sätt Haagkon- vention kommer att tillträdas. har bedömt att EU har exklusiv extern behörighet när det gäller tillträdet till konven- 2Se EUT L 151, , s. 36. 3Se yttrande 1/03 av om gemenskapens behörighet att ingå en ny Luganokonvention om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område. 4Se kommissionens förslag till rådsbeslut om Europeiska gemenskapens ingående av konventionen om internationell indrivning av underhåll till barn och andra familje- medlemmar, KOM(2009) 373 slutlig, 28.7.2009. Införlivande av instrumenten och lagtekniska lösningar tionen.5 Enligt vad utredningen har erfarit kan man utifrån de för- handlingar som har förts på goda grunder utgå från att EU kommer att tillträda konventionen. kommer därmed att bli bundet genom EU:s tillträde. Det innebär att frågan om transformering eller inkorporering inte blir aktuell utan att kommer att bli direkt tillämplig i . Några förslag med avseende på införlivandefrågan lämnas därför inte av utredningen. Det innebär också att inte på egen hand kan acceptera ett utvidgat tillämpningsområde eller meddela reservationer mot enskilda bestämmelser i konventionen såvida inte detta uttryckligen tillåts av EU. Utredningen tar därför inte heller ställning och lämnar inga förslag i dessa avseenden. Förslag: De kompletterande bestämmelserna till underhålls- förordningen och placeras i en egen lag. Utredningen har i kapitlen 7, 9, och 11 föreslagit vissa kompletterande bestämmelser till underhållsförordningen och . En tänkbar lösning vore att placera dessa bestämmelser i lagen (2006:74) med kompletterande bestämmelser om domstols behörighet och om erkännande och internationell verkställighet av vissa avgöranden. Något som talar mot den lösningen är att under- hållsförordningen och föranleder ett förhållandevis stort antal kompletterande bestämmelser. Att låta nämnda lag omfatta även dessa bestämmelser riskerar att påverka överskådligheten negativt och därmed försvåra för rättstillämparen. Den föreslagna regleringen har dessutom större samhörighet med den internationellt privaträttsliga familjerättens område. En annan möjlighet vore därför att placera bestämmelserna i lagen (2008:450) med kompletterande bestämmelser till II- förordningen. På så sätt skulle den kompletterande lagstiftningen till EU-instrumenten på den internationella familjerättens område kunna samlas i en och samma lag. Det finns emellertid flera projekt 5 Se faktapromemoria (2009/10:FPM20), EG:s tillträde till om underhållsbidrag. Införlivande av instrumenten och lagtekniska lösningar inom EU på detta område, vilka med all sannolikhet kommer att utmynna i EU-förordningar.6 Det är därför troligt att lagen måste tillföras ytterligare kompletterande lagstiftning. Omfattningen är svår att förutse, men det finns en risk för att en sådan lag blir svår- överskådlig för rättstillämparen. Av de anförda skälen föreslår utredningen inte nu någon samlad lagstiftning på den interna- familjerättens område. I stället föreslås en kompletterande lag till underhållsförordningen och . 6 Närmast förestående är förordningen om arv och testamenten och förordningen om makars förmögenhetsförhållanden. Förslag: Det överlämnas till regeringen att bestämma tidpunkt- en för ikraftträdandet av de lagbestämmelser som kompletterar bestämmelserna i underhållsförordningen och Haag- konvention. Detsamma ska gälla övriga föreslagna lagregler. I avsnitt 2.1 redovisas att det är EU och inte de enskilda medlems- staterna som har anslutit sig till Haagprotokoll och som troligen kommer att ansluta sig till (se även kapitel 13). EU har undertecknat och ratificerat Haagprotokoll men det har ännu inte trätt i kraft. Underhålls- förordningen ska med vissa undantag tillämpas (artikel 76). Samma datum börjar även bestämmel- serna Haagprotokoll att tillämpas inom EU. Utredningens förslag till kompletterande lagstiftning bör träda i kraft som underhållsförordningen, Haag- konvention och Haagprotokoll börjar tillämpas i . Det är emellertid oklart när kommer att tillträdas. Av denna anledning bör det överlämnas till regeringen att bestämma tidpunkten för när den föreslagna lagstiftningen ska träda i kraft. Med hänsyn till att underhållsförordningen träder i kraft är det givetvis bra om regelsystemet är komplett . De övriga lagändringar som föreslås i betänkandet (t.ex. lag) bör träda i kraft som de kompletterande bestämmelserna. Förslag: En domstols behörighet i fråga om underhåll i ett mål som anhängiggjorts före ikraftträdandet av lagändringarna och som utövas enligt 3 kap. 6 och 12 §§ lag, ska inte gå förlorad. Mål som har anhängiggjorts före ikraftträdandet ska prövas enligt äldre rätt. Bedömning: Det saknas behov av övergångsbestämmelser beträffande övriga lagförslag. Utredningen har haft att utgå från bestämmelserna i under- hållsförordningen, och Haag- protokoll. Alla dessa instrument har egna övergångsbestämmelser (se avsnitt 12.4). Utredningens förslag till lagändringar är antingen komplement till eller en direkt konsekvens av instrumenten. Förslagen är med ett undantag inte av sådan natur att de kräver några övergångsbestämmelser. Undantaget gäller förslaget i avsnitt 5.3 om att domstol inte längre ska ha behörighet att ta upp en fråga om underhåll till barn i ett äktenskapsmål (3 kap. 6 § lag) respektive behörighet att meddela ett interimistiskt beslut om underhåll till barn eller make när ett äktenskapsmål pågår i en annan stat (12 § samma kap.). Det är enligt utredningens uppfattning rimligt att ett mål som har anhängiggjorts vid svensk domstol före ikraftträdandet av lagändringarna fortsätter att handläggas av domstolen. Även bestämmelsen om tillämplig lag när behörighet utövas enligt 6 § bör tillämpas i ett ärende som anhängiggjorts före ikraftträdandet. Övergångsbestämmelser av detta innehåll föreslås därför. 15 Konsekvenser av förslagen Bedömning: Ikraftträdandet av underhållsförordningen och får till följd att möjligheterna ökar att kräva in underhållsbidrag i internationella situationer, vilket inte minst ur ett barnperspektiv är av mycket positiv betydelse. De båda instru- menten kommer att leda till ökade kostnader för centralmyndig- heten (). Vidare är det troligt att antalet ärenden, och därmed kostnaderna, kommer att öka för Kronofogde- myndigheten samt att kostnaderna för rättshjälp kan förväntas stiga. Instrumenten kommer också att kunna medföra ökade inbetalningar av underhållsbidrag till underhållsberättigade bosatta i och en möjlighet att söka indrivning av Försäkrings- kassans beslut om återbetalningsskyldighet för utgivet underhålls- stöd när den underhållsskyldige bor utomlands. Instrumenten kan inte antas medföra en ökning av betydelse med avseende på antalet mål om underhåll vid allmän domstol. Kostnaderna för exekvaturmyndigheten () torde inte heller öka. När svenska domstolar utövar internationell behörighet i mål om underhåll och tillämpar Haagprotokoll, måste domstolarna uppmärksamma frågor om lagval i större utsträckning än . Domstolarna kan då också bli skyldiga att tillämpa utländsk rätt i fler fall än . Det ligger i sakens natur att mål där utländsk rätt tillämpas är mer resurskrävande för domstolarna än mål där svensk lag tillämpas. Hur antalet mål och ärenden kommer att förändras och i vilken utsträckning mål och ärenden kommer att kräva att utländsk lag tillämpas går inte att förutse. Några dramatiska förändringar på kortare sikt kan dock inte förväntas. Sammantaget bedömer utredningen att instrumenten inte kommer att medföra några ökade kostnader för det allmänna. Det är dock inte möjligt att med någon säkerhet beräkna kostnaderna. En utvärdering bör därför göras när instrumenten har varit i kraft . Utredningen ska enligt 14 § kommittéförordningen (1998:1474) beräkna och redovisa de ekonomiska konsekvenserna av sina förslag. Det gäller förslag som påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda och förslag som innebär samhällsekonomiska konse- kvenser i övrigt. När det gäller kostnadsökningar och intäkts- minskningar för staten, kommuner eller landsting, ska en finansiering föreslås. Även andra konsekvenser ska redovisas, t.ex. om förslagen har betydelse för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten, sysselsättning och offentlig service, små företags arbetsförutsättningar, jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen (15 § kommittéförordningen). Utredningens bedömning nedan är att förslagen till vissa delar är kostnadspåverkande, men att de inte får några konsekvenser i övrigt i den mening som avses i kommitté- förordningen. Människors ökade rörlighet får till följd att antalet mål och ärenden med internationell anknytning ökar och att myndigheterna ställs inför situationer där anknytningen till en annan stat ger upphov till frågor när det gäller behörighet, lagval, erkännande och verkställighet av avgöranden. I många avseenden innebär under- hållsförordningen och att det blir tydligare vad som gäller. Haagprotokoll innebär för svensk del att ett i det närmaste oreglerat område regleras. Förordningen och konventionen innehåller också formulär som kan antas minska kostnaderna för översättningar. De förbättrade möjligheterna till effektiv indrivning av underhåll är ur ett barnperspektiv av mycket stor betydelse. För många barn är betalningen av underhållsbidrag från en bidragsskyldig förälder bosatt i av största vikt för barnets försörjning. De nya instrumenten kommer troligen att innebära att fler stater kommer att ha möjlighet att sända ansökningar till . Instrumenten innebär, med några undan- tag (t.ex. för som centralmyndighet), inte att myndigheterna får nya uppgifter utan snarare att hanteringen av internationella ärenden förbättras och effektiviseras. Tillämpningen av underhållsförordningen och Haag- konvention kan förväntas innebära en volymökning, och därmed ett ökat resursbehov för den myndighet som blir utsedd till centralmyndighet. är centralmyndighet enligt New för ärenden om indrivning av underhålls- bidrag i utlandsärenden. Utredningen har i avsnitt 9.5.1 föreslagit att ska vara centralmyndighet enligt underhålls- förordningen och . I ärenden enligt dessa instrument kommer bedömningar och avvägningar också att kräva kvalificerad kompetens, både i fråga om juridisk kompetens att tolka förordningen och konventionen samt kompetens att representera centralmyndigheten. Därutöver krävs språkkunskap. Enligt uppgift från skulle förslaget, om det genomförs, medföra ett behov av att öka antalet årsarbetare med 15 med en beräknad kostnadsökning om . har därvid uppskattningsvis bedömt att inkommande ansökningar jämfört med kommer att öka , och att volymökningen av ansökningar som blir möjliga att sända till utlandet kan hamna mellan . Mot denna förväntade kostnadsökning ska dock ställas att de förenklade reglerna både i fråga om fastställande av underhålls- bidrag utomlands men även om erkännande och verkställighet – särskilt inom EU – kan förväntas innebära ökade inbetalningar av underhållsbidrag från underhållsskyldiga personer bosatta utomlands. uppgick, enligt , inbetalningar från bidragsskyldiga bosatta i till , vilket motsvarar en inbetalningsgrad1 om . Inbetalningar från bidragsskyldiga bosatta utanför uppgick till , vilket motsvarar en inbetalningsgrad om . Underhållsförordningens och bestämmelser kan komma att öka inbetalningsgraden, i vart fall utanför . Ökade möjligheter att utomlands fastställa underhållsbidrag kommer dessutom med all sannolikhet att medföra att fler bidragsskyldiga föräldrar åläggs betalnings- skyldighet för underhåll. När inbetalningar av underhållsbidrag till ökar minskar kostnaderna för underhållsstöd i . Det blir dessutom möjligt för att söka indrivning av sina egna beslut om återbetalningsskyldighet för utgivet under- hållsstöd när den underhållsskyldige bor utomlands. I ärenden om underhållsstöd finns cirka 24 000 bidragsskyldiga som bor utomlands och som är bidragsskyldiga för ett eller flera barn som bor i . Av dessa är 19 600 bidrags- skyldiga bosatta i något land utanför . Även om inte alla av dessa bidragsskyldiga kommer att omfattas av något av de inter-