sou · GYB379 · 2010-11-03 00:00:00 — Psykisk hälsa: självuppfattning, självkänsla, self-efficacy, motivation, självkontroll, kompetens, attityder, bedömning av egen förmåga, sociala jämförelser, välbefinnande, spiritualitet, hopp, och bemästrande. Detta kan definieras som positiva aspekter av psykisk hälsa (N=25); Skola: lärare, relationer, stöd, konflikter (N=8); Skola: skolkamrater och jämnåriga: relationer, stöd och konflikter (N=9); Skola: socialt klimat, klassklimat, samhörighet, utanförskap (N=3); Skola: resultat, prestationer, lärande, förmågor (N=46); Skola: tidiga åldrar, förskola, övergång till skola, skolstart (N=6); Skola: skolsvårigheter, skolmisslyckande, drop out, skolstress (N=15); Skola: social anpassning, sociala kompetenser (N=19). Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Av de 86 artiklarna, ingick 22 (cirka en fjärdedel) i den narrativa syntesen som genomfördes i litteraturöversikten School, learning and mental health, medan 64 inte har behandlats i syntesen tidigare. Dessa 64 nya artiklar inkluderades i den tidigare fulltextgranskningen, men ingick inte i den tidigare narrativa syntesen eftersom de inte uppfyllde de urvals- och relevanskriterier som tillämpades då. Dock är de potentiellt relevanta för frågeställningarna som ställs i denna översikt. I nästa avsnitt syntetiseras urvalet av 51 studier som bedömdes som särskilt relevanta för syftet i denna översikt. Dessa är grupperade efter indelningen som presenteras i figur 3.1: de första fyra temana har en fokus på pedagogiska aspekter, de andra tre temana har en fokus på aspekter av psykisk hälsa. Figur 3.1 Litteraturflöde: från kartläggningen till syntesen med indelning i sex huvudteman Referenser inkluderade i kartläggningen N= 471 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 4Skola och psykisk hälsa för pojkar och flickor: en syntes av forskning 4.1Genus- och könsskillnader i psykisk hälsa Området genusskillnader i hälsa och psykisk hälsa är ett fält som har uppmärksammats i forskning inom olika discipliner. Att uppmärksamma skillnader mellan män och kvinnor och utveckla kunskaper, som handlar om t.ex. åkommor och problematik som är genusspecifika, rekommenderas för att upptäcka områden inom olika institutioner (vård, skola, omsorg) där kvinnor eller män riskeras att diskrimineras. Det förbättrar möjligheterna att kunna erbjuda vård, omsorg, utbildning som är bättre anpassade till olika grupper i samhället, inte bara män och kvinnor, men också män och kvinnor i olika åldrar, och med olika etnisk bakgrund. Kunskapsutveckling inom detta område kan också bidra till att undvika framtida initiativ och insatser som skulle kunna leda till diskriminering. Orsakerna till vissa skillnader eller betydelsen av specifika situationer behöver vi förstå bättre i vissa fall, för att kunna anpassa de diagnoser, behandlingar eller de insatser och den service som erbjuds. I andra fall kan det vara angeläget att känna till vilka skillnader som finns för att ta initiativ för att minska dessa skillnader mellan grupper, om de inte är önskvärda. Women and men differ in biology, the roles and responsibilities that society assigns to them and their positions in the family and community. This affects the risk they take, those they are exposed to, their efforts to improve their health, and how the health system responds to their needs. It may also have implications for the causes, consequences and management of disease and ill health. A gender approach to health begins with the recognition of these differences and promotes the integration of gender as a social determinant of health into policy development, research, health services, resource allocation and project and programme planning, monitoring and implementation. (WHO, 2010). Det handlar därmed om att upptäcka och erkänna dessa skillnader och sedan ta hänsyn till dessa insikter om genusaspekter som påverkar hälsan så att de kan integreras på olika sätt. För att uppnå dessa målsättningar, uppmanar WHO 1) att genomföra studier som undersöker dessa företeelser samt presenterar dis-aggregerade data och Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt resultat för olika grupper; 2) att genomföra analyser för att förstå betydelsen av dessa resultat och 3) att utveckla policy som beaktar och ger adekvat respons till genusaspekter (WHO, 2010). Att undersöka skillnader som kan vara tecken på ojämlikhet mellan barn och ungdomar är också ett angeläget och möjligen eftersatt område (WHO, 2008). Genusskillnader finns även mellan pojkar och flickor och de kan behöva förstås på egna villkor: det är nämligen inte givet att den kunskap som utvecklas för att förstå genusskillnader mellan vuxna, gäller för genusskillnader mellan barn. Det kan vara nödvändigt att ta hänsyn till de specifika faktorer som är relaterade till barnens utveckling, uppväxtvillkor och sociala sammanhang och hur de kan interagera med genus, på ett sätt som inte stämmer med de gängse modellerna (se et al. 1997 för ett exempel av hur genus interagerar med social klass och psykisk hälsa). I en omfattande internationell rapport från 41 länder som publicerats av WHO om genusskillnader i barns och ungdomars hälsa konstateras, när det gäller genusrelaterad ojämlikhet i sociala kontexter, att flickor är mer benägna att rapportera positiva skolerfarenheter, skolresultat, support från kamrater och skoltillfredsställelse. De yngre pojkarna rapporterar mer skolstress, medan flickor rapporterar mer skolstress än pojkar . I samma studie är pojkar mer benägna att bli involverade i riskbeteenden i nästan alla länder (WHO, 2008, s. 169–170). Det självrapporterade välbefinnande som kan relateras till depression, oro och andra hälsoproblem är däremot lägre för flickor i många länder och i alla länder som deltog i studien (a.a., s. 75). Det finns indikationer på att det i föreligger problematiska faktorer som påverkar ungdomarnas hälsa negativt: Flera olika indikatorer pekar på att psykisk ohälsa är särskilt vanligt bland yngre kvinnor men att den ökar bland båda könen. Andelen självmordsförsök ökar kraftigt bland unga kvinnor, och allt fler unga vårdas på sjukhus för depression eller ångest och för alkoholförgiftning. har dödligheten bland unga män ökat något till följd av en liten ökning i flera dödsorsaker, nämligen skador, alkoholrelaterade dödsorsaker och möjligen även självmord. (, Folkhälsorapport, s. 16) Självmord är mer vanligt bland män än bland kvinnor, medan självmordförsök är så vanligt bland kvinnor som bland män (, Folkhälsorapport , s. 69). Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt I en rapport från BRÅ om riskbeteende och brott bland svenska ungdomar i åk 9 (Ring, 2010) konstateras att pojkar uppger att de begår brott oftare än flickor. Det noteras också att olika typer av problembeteende har minskat för både flickor och pojkar , men mer för pojkar än flickor. Andelen pojkar som uppger att de har begått våldshandlingar är dock markant större än andelen flickor (för pojkar mot för flickor). När det gäller området psykisk hälsa, finns det konsensus inom forskningslitteraturen om att internaliserande symptom som depression, ängslighet och oro är mer vanliga bland kvinnor än bland män. Flera studier har kommit fram till att det kan uteslutas att dessa skillnader är en artefakt, orsakade av t.ex. mätfel eller kvinnors större benägenhet att rapportera symptom (se till exempel , 2009). Epidemiologiska studier har visat att depression är den ledande orsaken till sjukdomsrelaterad funktionsnedsättning för kvinnor, med en prevalens om för kvinnor och för män av en major depressive disorder (Noble, 2005). Den högre förekomsten uppstår i samband med puberteten och kvarstår eller ökar medan kvinnorna är i fertilåldern. I barndomen är förekomsten av ängslighet och oro liknande mellan könen, eller något högre för pojkar. När det gäller orsakerna till dessa skillnader i depressiva symptom finns det flera faktorer och modeller som diskuteras och undersöks: biologiska, genetiska, socioekonomiska, psykologiska, sociokulturella faktorer och olika typer av samspel mellan dessa (Nolen-Hoeksema & Girgus, 1994, Kessler, 2000, , 2009, Noble, 2005, Riecher-Rössler, 2010). Forskning pågår för att undersöka och förstå mekanismerna som leder till den högre förekomsten av depressiva symptom hos kvinnor. Flera författare verkar förespråka multifaktoriella modeller. Det finns också evidens på att externaliserande symptom, problembeteende och riskbeteende är vanligare hos pojkar och män (Moffitt et al., 2001, Maughan, Rowe et al., 2004, Seedat et al. Resultat från en internationell epidemiologisk studie tyder på att skillnaderna mellan män och kvinnor när det gäller prevalens av depression och missbruk kan vara på väg att minska i de länder där skillnaderna mellan mans och kvinnoroller minskar (Seedat et al. Det finns studier som pekar på att det kan finnas en kontinuitet mellan externaliserande problem i barndomen (conduct disorder, hyperactivity) och externaliserande problem i vuxenlivet (Simonoff et al. 2005), men även studier som beskriver hur stora Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt grupper av ungdomar uppvisar olika former av antisocialt beteende enbart (Moffitt, 1993). När det gäller faktorer som kan förklara uppkomsten och prevalensen av problembeteende (disruptive behavior disorder) fann Messer et al. (2006) att pojkar i riskzon jämfört med flickor i riskzon var mer utsatta för utvecklingsvårigheter, neuropsykiatriska symptom, kamratproblem, och uppvisade lägre nivåer av pro-socialt beteende, samt var mer utsatta för fysiska bestraffningar. Dessa faktorer sammanlagt kunde förklara mer än hälften av skillnaderna i prevalensen. I en omfattande översikt analyserade Hinshaw (1992) de observerade sambanden mellan externaliserande problem och underprestation i skolan. En slutsats av studien var externaliserande problem i barndomen hade en annan karaktär än i adolescensen. Hinshaw (a.a.) identifierade flera bakomliggande faktorer som delvis kunde förklara sambandet mellan externaliserande problem och underprestation: socio-ekonomisk bakgrund, intelligens, familjegenskaper, språk- och kommunikationssvårigheter och neurodevelopmental immaturity. Although none of the antecedent factors discussed herein is likely to be the sole explanatory variable for the association of interest, each factor may predispose at least some children toward overlapping patterns of externalizing behavior problems and underachievement. (Hinshaw, 1992, s. 149) I en studie analyserar Rutter, Caspi & Moffitt (2006) könsskillnader i psykopatologin, vilka de menar under vissa förutsättningar kan användas som ett verktyg för att kunna förstå etiologin bakom olika tillstånd. De observerar att för pojkar dominerar neuropsykiatriska symptom som uppkommer i tidiga åldrar (autism, hyperaktivitet, språkstörning), medan för flickor dominerar emotionella symptom som uppkommer under adolescensen (depression, ätstörningar). On the face of it, sex differences in mental disorder fall into two main groups. First, there are the early onset neuropsychiatric disorders, such as autism () developmental language disorders () attention deficit disorder with hyperactivity (ADHD) (), and dyslexia (). All of these show a marked male preponderance, as well as childhood onset. Second, there are the adolescent onset emotional disorders, such as depressive conditions () and eating disorders like anorexia and bulimia nervosa (), which show a marked female preponderance. Antisocial disorders appear to constitute an anomaly in that they are substantially Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt commoner in males despite the fact that their onset peaks in adolescence The paradox is, however, more apparent than real because the early onset variety associated with neurodevelopment impairment shows a male preponderance, whereas females commonly evidence adolescentonset antisocial behaviour. ()The main point that emerges from the overall plan is that there is an interesting coincidence of early onset with male preponderance and adolescent onset with female preponderance (Rutter, Caspi & Moffitt, 2006, p. En hypotes som diskuteras och som skulle behövas testas är att män och kvinnor kan reagera med olika beteende till samma påfrestande situation (t.ex. depression för kvinnor, missbruk för män). Orsakerna till dessa skillnader behöver analyseras systematisk på olika nivåer: In conceptualising the mode of operation of the possible causes of sex differences in various forms of psychopathology, at least three different levels must be considered. First, there is the distal basic starting point for the difference. () this has to implicate some aspect of the genetic differences between males and females, because it is these that define the biology of the difference between the sexes. Den första nivå som kan beaktas handlar om en grundläggande biologisk och genetisk nivå där skillnader kan finnas mellan män och kvinnor. Den andra nivån handlar om alla konsekvenser på olika plan som kommer från att vara en man eller en kvinna: At the second level there are the consequences of being male or female. These are many and various, including: a slower rate of biological maturation in males; a greater vulnerability to physical hazards in males; a different pattern of prenatal hormone production with effects on the programming of brain development; a different pattern of sex hormone production beginning with the changes associated with puberty; experiences biologically confined to one sex (such as pregnancy and childbirth); and culturally influenced lifestyle differences that vary quantitatively between males and females (such as degree of involvement in childrearing, pattern of careers, type of peer group culture, experience of living with a male partner, and expected styles of emotional experience and interpersonal interaction). Den tredje nivån handlar om definitionen av skyddande faktorer och riskfaktorer: At the third level, each of these intermediate-level consequences must lead on to some type of proximal risk or protective effect that is more directly implicated in the causal mechanisms predisposing to psycho- Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt pathology and which differ in type or frequency between males and females. () The sexes may differ in their liability to experience particular environments that provide risk or protection (the variations in liability stemming from behaviours such as risk-taking, novelty-seeking or harm avoidance that are commoner in one or other sex). They may also differ in their susceptibility to environmental stresses or adversity, reflected in qualities such as emotionality that differ in degree between males and females, or styles of cognitive processing or patterns of cognitive set or internal working models that vary between males and females. In addition, the sexes may vary in personality features (such as anxietyproneness, dysthymia or aggressivity) considered to constitute subclinical levels of psychopathology that predispose to disorder without the necessary involvement of environmental factors. (Rutter et al., 2006, s. 1098) Rutter et al. sammanställer i denna analys evidens från olika studier för att förstå orsakerna till könsskillnader, och ger flera indikationer till forskningsområden och metodik för att angripa dessa frågor. De menar också att flera av dessa frågor behöver examineras systematiskt med ytterligare studier. I denna översikt presenteras studier som belyser några av dessa möjliga aspekter och genusskillnader, vilka berör barn och ungdomar från förskola till gymnasieskola. Vissa studier ger ett bidrag av beskrivande karaktär, medan andra undersöker möjliga mekanismer, processer och samband som förekommer. Förståelsen av dessa processer skulle kunna bidra till ett adekvat bemötande av pojkar och flickor i skola och förskola, i linje med de målsättningar som förespråkas av . Innehållet i de 51 referenser som har blivit utvalda i denna genomgång av litteraturen syntetiseras och diskuteras i detta avsnitt. Materialet är omfattande och behandlar flera olika begrepp och processer. För att göra syntesen meningsfull och uppnå en viss koherens är det därför lämpligt att organisera framställningen kring de huvudteman som framträder i innehållet. Det gemensamma dragen i dessa studier är att de beskriver processer och samband mellan faktorer i skolmiljön eller utbildningssituationer. Flertalet studier har också en longitudinell design, det vill säga de följer en grupp elever och studerar uppkomsten Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt av olika fenomen och sambandet mellan dessa. De utgår från teorier om faktorer som påverkar en gynnsam utveckling eller riskerar att leda till ett sämre utfall för barnen och ungdomarna. Utfallet kan handla både om deras välbefinnande och om deras utbildningsresultat. Hypoteserna som formuleras utifrån dessa teorier testas i den undersökta populationen så att man kan verifiera om de har empiriskt stöd. I studierna ingår grupper av elever, ofta både pojkar och flickor, vilket gör det möjligt att jämföra dessa grupper med avseende på olika uppfattningar, samband och processer. Det som är i fokus för studierna varierar, men har att göra med aspekter av välbefinnande, psykisk hälsa/ohälsa och i synnerhet med samspelseffekter i undervisningssituationer. Bakgrundsfaktorer som social och utbildningsbakgrund, behandlas också i flera studier men är ofta inte i centrum. Studiernas syfte är ofta att identifiera faktorer i skolans miljö som, utöver de kända bakgrundsfaktorerna, kan fungera som mediatorer, dvs. som länkar mellan faktorer, eller moderatorer, dvs. som faktorer som ökar eller minskar effekten av andra faktorer, eller utgör en ytterligare komponent i komplexa kausala modeller som involverar ett brett spektrum av variabler, även på individnivå. Betydelsen av sociala riskfaktorer för barnens skolresultat och välbefinnande är väl kända och har tidigare kartlagts i flera studier och är inte det specifika fokus för flertalet av artiklarna i denna översikt, även om flera studier tillför intressant information om dessa bakgrundsaspekter. I stället är flera författare av de artiklar som ingår i denna översikt intresserade av att identifiera och beskriva betydelsen av andra pedagogiska faktorer eller faktorer i undervisningsmiljön som påverkas av, och påverkar, barn och ungdomars psykiska hälsa. Syftet är därmed att identifiera betydelsefulla risk- och skyddsfaktorer i utbildningssituationen som påverkar barn och ungdomarna utöver individegenskaper, påverkan av tidigare erfarenheter och andra bakgrundsfaktorer. Redovisningen av studierna struktureras kring de teman som identifierades genom den senare genomgången (se figur 3.1.). Den behandlar innehåll och resultat om psykisk hälsa i skolan som är intressanta att ta hänsyn till när man undersöker frågor om jämställdhet mellan pojkar och flickor i skolans kontext. I tematiseringen har jag valt att strukturera innehållet först kring skolfaktorer (fyra teman) och sedan kring faktorer av psykisk hälsa (tre teman). Den narrativa syntesen av referenserna börjar med studier som behandlar faktorer i skolan Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt och deras samband med barns psykiska hälsa: relationer med lärare, relationer med kamrater, relationer i tidiga åldrar, skolklimat i adolescensen, betydelsen av upplevda skolsvårigheter. Sedan presenteras studier som behandlar frågor relaterade till olika aspekter av psykisk hälsa: internaliserande problem, externaliserande problem, positiva aspekter av psykisk hälsa (t.ex. självuppfattning, känslan av kontroll). Det finns naturligtvis en viss överlappning mellan studierna. En och samma artikel kan behandla flera av dessa aspekter, men den behandlas bara i anknytning till ett av dessa teman. Redovisningen av litteraturen inleds med ett tema som behandlas i sju artiklar: relationer mellan lärare och elever, och dessas effekter på elevernas skolanpassning, välbefinnande och även utbildningsresultat. Hamre & Pianta (2001) utgår från teorin om att emotionella relationer mellan barn och vuxna i skolan är viktiga faktorer, vilka kan påverka barnens prestationer. Det betyder att positiva relationer med läraren kan skydda mot negativa påverkan av andra riskfaktorer. Relationer mellan lärare och barn beskrivs som bestående av tre dimensioner: konflikt, beroende och närhet. Författarna refererar även till anknytningsteorier och resonerar om att elever som har utvecklat en osäker anknytning med sina föräldrar kan ha en lägre självuppfattning och social kompetens vilket i sin tur kan leda till svårigheter att upprätthålla positiva sociala relationer i skolan till exempel med sina lärare. I studien har man följt 179 barn från förskola till åk 8 och var intresserad av att undersöka vad problematiska eller positiva relationer med lärare kunde vara relaterade till långsiktigt. Detta bedöms som angeläget eftersom flera studier hade kartlagt dessa samband i ett kort perspektiv. Det fanns skillnader mellan pojkar och flickor: lärarna i förskolan uppgav att de med flickor hade relationer som karakteriserades av mer närhet och mindre konflikter. Pojkar hade något lägre betyg i språkämnen och mer disciplinära problem i de första årskurserna. Höga nivåer av konflikter i förskola var relaterade till lägre resultat i matematik och läsning i alla perioder. Sambanden fanns även för flickor, men var starkare för pojkar. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt En relation karakteriserad av närhet var för flickor relaterad till positiva beteenden i arbetet under skolåren, medan detta samband inte kunde påvisas för pojkar. Författarnas slutsatser var att barnens förmåga att skapa relationer med sina lärare är en viktig indikator på elevernas framtid i skolan. Negativa relationer med lärare, i synnerhet med höga nivåer av konflikt och beroende kan relateras till senare negativa skolresultat och problembeteenden, även när man kontrollerar för andra indikatorer. En implikation av studien är att interventioner som kan ge goda effekter för elever i riskzon borde inriktas på att förbättra de tidiga relationerna mellan barn och lärare, och detta redan i förskolan och vid skolstart. En annan indikation av denna studie är att pojkar och flickor skulle kunna ha nytta av delvis olika aspekter av relationerna med lärare: för pojkar verkar det gynnsamt med låga nivåer av konflikter och beroende och för flickor verkar det särskilt gynnsamt för framtida resultaten att relationer med lärare präglas av närhet. Relationerna mellan lärare och barn undersöktes även i studien av (2004) som följde 95 barn i 23 klasser från 20 skolor i en svensk kommun. Från en population av 526 elever (av alla elever i åk 1 i kommunen) valdes elever som uppfyllde kriterier på externaliserande symptom (20 pojkar och 6 flickor) liksom elever som uppvisade internaliserande symptom (8 pojkar och 17 flickor). Elever från samma kön och samma klass som de identifierade eleverna valdes för att ingå i kontrollgruppen (21 pojkar och 23 flickor). Syftet med studien var att undersöka relationerna mellan lärare och barn , att jämföra relationerna med barn utan symptom med dem av barn med internaliserande och externaliserande symptom, samt att undersöka samband mellan relationerna med barnens självuppfattning . menar, med stöd i tidigare forskning, att konflikter med lärare har negativa effekter för barnen. Barn som uppvisar problematiskt beteende löper större risk att utveckla konfliktfyllda relationer med läraren. Externaliserande problem hotar relationen med läraren mer än internaliserande: läraren kan stöta ut barn som stör, kan svara genom att ge mindre stöd eller genom bestraffningar.