sou · GYB369 · 2010-10-18 00:00:00 — Jag har kategoriserat problemen på följande sätt: kapacitet och materiella resurser, flexibilitet och omställningsförmåga, ansvar- och rollfördelning samt information och kommunikation. De åtgärdsförslag jag lämnar är ägnade att förbättra järnvägens bered- skap för- och hantering av störningar orsakade av yttre påfrestningar som exempelvis sträng vinter. I det följande redovisar jag mina förslag i koncentrat. Det krävs långsiktigt utökade satsningar på järnvägsinfrastrukturen Syftet med förslaget är att i större utsträckning kunna tillgodose resenärers och transportköpares efterfrågan även när järnvägs- systemet utsätts för svåra yttre påfrestningar. Om utökade satsningar inte sker långsiktigt finns risk för att kapacitetsminskning och trafikreducering i allt större utsträckning måste tillämpas för att järnvägssystemet ska kunna återställas vid svåra påfrestningar. 2.Underhållsinsatserna avseende såväl järnvägsinfrastruktur som järnvägsfordon behöver förstärkas. Syftet med förslaget är att säkerställa att järnvägen och järnvägs- fordonen har långsiktig hållbarhet. Det gäller järnvägssystemet i stort, men också vissa vinterspecifika frågor, bland annat att före- bygga nedisning. Om underhållsinsatserna inte förstärks ökar risken för att ofrån- komliga insatser blir en avhjälpande snarare än en förebyggande insats vilket drabbar kvaliteten i trafiken. 3.Det krävs utökade driftresurser i form av exempelvis snöplogslok för att hantera snö och is i järnvägsinfrastrukturen Syftet med förslaget är att det ska finnas ett tillräckligt antal maskiner med rätt kvalitet. Om den maskinella driftutrustningen för vintertjänster inte utökas kommer resurserna totalt sett att vara otillräckliga när behovet uppstår. Det finns också risk för att den utrustning som finns inte kommer att användas optimalt. Det behövs en utökning av depåer och anläggningar för avisning Syftet med förslaget är att skapa förutsättningar för etablering av fler anläggningar bland annat för avisning på rätt platser. Fordonsflottan växer och vissa nya järnvägsfordon får en utform- ning som gör att de blir längre. Om inte antalet anläggningar både blir fler och större kommer fordonsproblemen långsiktigt att öka vid isbildning. 5.Beredskapsplanerna för vintertjänster behöver utformas på ett enhetligt sätt Syftet med förslaget är att åstadkomma en nationellt enhetlig beskrivning av drift- och beredskapslägen avseende järnvägsinfra- strukturen. Om beskrivningen av järnvägsinfrastrukturens drift- och bered- skapslägen fortsätter variera mellan de olika driftområdena, för- svåras kommunikationen mellan systemets aktörer. Syftet med förslaget är att förse järnvägssystemet med en anpassad prognostjänst så att bättre och mer välgrundade beslut kan fattas av systemets alla aktörer. Generella vädervarningar framstår som ett alltför trubbigt instru- ment för att vara till god ledning för beslut om specifika åtgärder inom järnvägssystemet vid svåra påfrestningar. Det bör finnas planer för trafikreducering Syftet med förslaget är infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag snabbt och under ordnade former ska kunna minska trafikutbudet temporärt när det är påkallat på grund av svåra yttre påfrestningar. I avsaknad av förutbestämda planer för trafikreducering finns risk för att minskad kapacitet i järnvägsinfrastrukturen leder till ogenomtänkta förändringar av trafikutbudet. Det drabbar ytterst resenärer och transportköpare. Nationell samordning bör ske avseende prioriterad trafik Syftet med förslaget är att åstadkomma en allmänt känd och accepterad strategi för prioritering i händelse av störningar. Genom åtgärden förbättras förutsättningarna för att styra resurser dit de behövs. Järnvägssystemets användare får också en bättre bild av vad de kan förvänta sig i olika störningslägen. Övergången från stört läge till kris bör förtydligas Syftet med förslaget är att koppla ihop rutiner för störnings- hantering med rutiner för krishantering så att övergången blir mer transparent. Om krishantering är något som sker frikopplat från stör- ningshanteringen finns risk för att krishanteringen, och de åtgärder som följer därav, kommer igång sent. Det drabbar såväl aktörer som kunder i järnvägssystemet. 10.Upphandlingen av vintertjänster bör standardiseras Syftet med förslaget är att underlätta förståelsen för- och tillämp- ningen av avtalen mellan och underhållsentre- prenörerna. finns flera olika sätt att reglera insatser och ersättning för vintertjänster vilket försvårar rätt insats vid rätt ställe i rätt tid. Särskilda problem föreligger när insatserna kraftigt behöver utökas. 11.Trafikeringsavtalen bör stimulera till förebyggande åtgärder Syftet med förslaget är att såväl infrastrukturförvaltare som järn- vägsföretag, från sina respektive utgångspunkter, ska vidta rimliga åtgärder för att förebygga uppkomsten av skador. finns i trafikeringsavtalen normalt inga avtalade regler mellan infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag kring hur den avtalade kapaciteten ska vårdas. Part i avtalet kan, avsiktligt eller oavsiktligt, underlåta att vidta nödvändiga underhållsåtgärder med följd att skada uppstår för andra, och utan att detta kostar något för den vållande. 12.Trafikinformationen till resenärerna behöver förbättras Syftet med förslaget är att åstadkomma en mer samlad strategi för hur information ska delges resenärer i järnvägssystemet vid stör- ningar och kris. Informationsansvaret åligger flera aktörer beroende på var och när den ges och risken är stor för att resenärerna inte ges till- räcklig information för att kunna fatta rationella beslut. 13.Kommunikationen mellan systemets aktörer behöver förbättras Syftet med förslaget är att alla berörda aktörer i järnvägssystemet ska ha samma aktuella och relevanta kunskap om situationsutveck- lingen i störda lägen. gör brister i kommunikationsrutiner och IT-system att situationskontrollen ibland är ofullständig vilket kan leda till fel- aktiga beslut. 14.Järnvägssystemets aktörer bör regelbundet samöva kring scenarier med störda lägen och kris Syftet med förslaget är att illustrera järnvägssystemets förmåga att hantera störningar och att säkerställa de olika aktörernas förmåga att hantera kriser. Genom åtgärden kan järnvägssystemet successivt åtgärda brister som uppdagas vid övningarna och som annars riskerar förbli okända tills ett skarpt läge dyker upp. 15.Trafikverket bör upprätthålla och till regeringen redovisa ett samlat åtgärdsprogram för järnvägens vinterberedskap Syftet med förslaget är åstadkomma ett samordnat system kring åtgärder för att förbättra järnvägens störningsberedskap. Åtgärds- programmet bygger på insatser som järnvägssystemets aktörer själva identifierat. De samlade kostnaderna för insatserna är inte obetydliga. I avsaknad av ett samlat program som följs upp finns risk för att nödvändiga åtgärder uteblir eller inte fullföljs. Det finns också risk för att flera åtgärder visserligen genomförs, men att det inte sker på ett för järnvägssystemet optimalt sett. Mitt huvudförslag är att bör ges i uppdrag att doku- mentera och upprätthålla ett samlat åtgärdsprogram för järnvägen och att redovisa detta för regeringen. Exempel på åtgärder som kan intas i ett sådant program har jag beskrivit ovan och de återges även i bilaga 5. I flera fall handlar det om åtgärder som kan förväntas öka järnvägens robusthet generellt oavsett vilka yttre påfrestningar som drabbar systemet. Den förväntade effekten av mina förslag inskränker sig inte till en förbättrad hantering av allvarliga vinterrelaterade störningar som inträffar sällan. Förslagen kan också förväntas leda till en allmänt sett bättre hantering av störda lägen av de slag som inträffar relativt frekvent. Om den systematik som jag föreslår bör prägla vinterbered- skapen hade införts efter vinterovädret 2001/2002, talar mycket för att vi hade haft en bättre kunskap och en mer enad syn på vilka åtgärder som egentligen har genomförts, helt eller delvis. Då hade åtgärdsprogram följts upp, analyserats och sannolikt omarbetats en eller . Det är ett rimligt antagande att störningarna 2009/2010, som en konsekvens av en sådan syste- matik, inte hade blivit lika allvarliga. Sammantaget kommer järnvägen till följd av det jag här föreslår att, på ett bättre sätt än , kunna bidra till övergripande mål om bland annat tillgänglighet och användbarhet. De ambitioner som finns för järnvägen – att bli ett attraktivt alternativ för fler transporter – ges bättre förutsättningar att kunna förverkligas. För resenärer bör effekten av mina förslag bli att järnvägens till- förlitlighet långsiktigt säkras. Det sker som ett resultat av de ökade investeringarna i järnvägssystemet, den ökade medvetenheten och fokuseringen på störningsförebyggande åtgärder som följer av ett samlat åtgärdsprogram och uppföljning av detsamma. Stations- miljöerna bör särskilt understrykas i detta sammanhang. Om mitt förslag att vid kraftiga väderstörningar tydligt och tidigare än vad som skett reducera trafiken i preventivt syfte förverkligas, kan konsekvensen visserligen bli minskad turtäthet, kortare tåg (färre vagnar) eller byte av tågtyp på vissa sträckor, alternativt kombinationer av dessa effekter. Det är emellertid att föredra framför osäkerhet och ad-hoc lösningar. Det handlar alltså om ett temporärt minskat utbud i syfte att kvalitetssäkra trafiken. Järnvägssektorn är överens om att betydande förbättringar kan ske som ökar robustheten och minskar sårbarheten utan stora eko- nomiska satsningar. Det framkom bland annat vid den hearing som jag höll . Näringslivet ska genom mina förslag kunna erbjudas en kvalitet på järnvägstransporterna som svarar mot de högt ställda krav dagens och morgondagens produktionsvillkor ställer. Under min utredning har det framkommit att störningarna den gångna vintern var så allvarliga att det grundläggande förtroendet för järnvägen hos transportköpare kan ha skadats. En ökad betoning på förebyggande åtgärder och ett mer syn- liggjort förberedelsearbete bör leda till att järnvägens aktörer lång- siktigt kommer kunna hantera kunderna bättre och mer samordnat än om inga sådana åtgärder vidtas. För transportköpare kommer planeringsförutsättningarna att kunna förbättras som en konse- kvens av mina förslag. Om järnvägen ska ges långsiktiga möjligheter att stå emot yttre påfrestningar utan reduceringar i kapacitet och trafik krävs större investeringar i järnvägsinfrastrukturen. Det innebär att anslagen till järnvägen – nyinvesteringar, reinvesteringar, drift- och underhåll – långsiktigt behöver öka. Åtgärdsförslagen föranleder inte några förändrade rättsregler. Jag pekar dock på att regeringen bör överväga om ett krav på järn- vägsföretag att ha trafikreduceringsplaner möjligen kan kräva lag- stöd. Av mina förslag följer att får en tillkommande huvud- uppgift som består i att ta fram och redovisa ett samlat åtgärdspro- gram. Denna samordningsuppgift får antas ta i anspråk. Det handlar om att upprätthålla en dialog med aktörerna inom järnvägs- systemet och se till att programmet får en så konkret utformning som möjligt. I bilaga 5 till detta betänkande har jag lämnat förslag på en struktur för det program som jag bedömer ändamålsenligt. Mina övriga förslag får också konsekvensen att ett visst administra- tivt merarbete uppstår för . I gengäld kommer myndig- heten långsiktigt att spara resurser på att undvika den typ av kaos som uppstod . När det gäller kostnadsmässiga effekter av det rent administra- tiva merarbetet anser jag att det, liksom de av verket självt aviserade satsningarna på totalt , ska kunna genom en prioritering inom . De åtgärder som jag föreslår för att förbättra vinterberedskapen omfattar även företagen men på olika sätt beroende på storlek. Generellt sett har förslagen inga direkta ekonomiska konse- kvenser i form av ökade utgifter eller kostnader. Inte heller har de konsekvenser för sysselsättningen eller för mindre företags möjlig- heter att bedriva verksamhet. har för närvarande1 tio medlemmar på persontrafiksidan och 13 medlemmar på godstrafik- sidan. Vissa har en mycket begränsad verksamhet. Utöver dessa finns och som associerade med- lemmar. Bland medlemsföretagen har SJ, och Jernhusen identifierat åtgärder som de bedömer vara nödvändiga att genomföra (bilagorna 6-9). Alla järnvägsföretag, oberoende av storlek, tjänar på att järn- vägen åtnjuter ett gott förtroende som transportmedel bland kunder. Förtroendet för järnvägen är i stor utsträckning kopplat till järnvägsföretagen eftersom det är dessa som sluter transportavtal med kunden. Jag har redovisat hur marknadsstrukturen ser ut inom järnvägen . Där framgår att det finns såväl stora som små företag med både offentligt och privat ägande. En konsekvens av mina förslag är att samtliga företag förväntas bidra med sina åtgärder till det samlade åtgärdsprogram som jag föreslår. Det bygger på frivillighet och kan antas innebära visst administrativt merarbete. Vikten av god bered- skap torde dock vara proportionerlig mot företagets storlek och jag bedömer därför att företagen i detta hänseende påverkas på ett lik- värdigt sätt. Genom den förhållandevis begränsade insats som företagen behöver göra för att bidra till det samlade åtgärdsprogrammet får företagen i gengäld ett samlat program som kan utgöra ett viktigt och användbart planeringsinstrument. För järnvägs- och underhållsföretag uppstår vissa kostnader till följd av mina förslag eftersom förslagen innebär att vissa ökade resurser bör läggas på en förbättrad vinterberedskap. Det handlar dock inte om stora anskaffningar eller andra åtgärder med betyd- ande ekonomiska konsekvenser utan mer om administrativa rutiner för att dels beskriva, dels säkra vinterberedskapen. Jag bedömer inte att mina förslag har några negativa miljökonse- kvenser, snarare tvärtom. Mina förslag har ingen EU-anknytning. I detta betänkande avses med den som förvaltar järnvägsinfrastruktur och driver anläggningar som hör till infrastrukt- rullande materiel som kan framföras på järn- den som med stöd av licens eller särskilt till- stånd tillhandahåller dragkraft och utför för järnvägstrafik avsedda spår-, signal- och ningar, anordningar för elförsörjning av trafiken samt övriga fasta anordningar som behövs för anläggningarnas bestånd, drift samt drift och förvaltning av infrastrukturen den infrastrukturkapacitet som, enligt vad som anges i en tågplan, får tas i anspråk för att framföra järnvägsfordon, utom arbets- fordon, från en plats till en annan under en plan över användning av järnvägsinfrastruk- tur under en viss angiven period Av planerna framgår det vilka prioriteringar som ska göras och hur verk- samheten ska organiseras lokalt för att mini- Störningar i järnvägstrafiken vintern /2010 har fått stora nederbördsmängder i form av snö, vilket i kombination med sträng kyla har inneburit betydande konsekvenser för järnvägstrafiken. Med anledning av detta ska en särskild utredare utreda den samlade hanteringen av vinterns störningar i järnvägstrafiken och ge förslag till åtgärder för att förbättra beredskapen inom transportsystemet som helhet vid liknande väderrelaterade situationer. har /2010 fått riklig nederbörd i form av snö i kombination med sträng kyla . Detta har inneburit konsekvenser för järnvägstrafiken i form av svåra störningar. Många pendlare och andra resenärer har upplevt stor frustration över trafikstörningarna som många av näringslivets transporter på järnväg inte kommit fram. Transportsystemet och järnvägstrafiken är en central del av samhällets funktionalitet. Med anledning av detta behöver brister kartläggas och förslag till åtgärder beskrivas i syfte att förbättra beredskapen vid svåra väderrelaterade situationer. En särskild utredare ska utreda den samlade hanteringen av vinterns störningar i järnvägstrafiken. granska och utvärdera det samlade järnvägstransportsystemets organisation, beredskap och informationskapacitet vid svåra vädersituationer, analysera vilka konsekvenser som höga vattenflöden kan få på järnvägstransportsystemet, belysa samordningen mellan olika aktörer verksamma inom järnvägstransportsystemet, presentera förslag till åtgärder som bör vidtas inom det kommande samt inom järnvägstransportsystemet som helhet för att minska risken för att liknande störningar uppkommer igen, samt föreslå en rimlig beredskapsnivå inför framtida liknande vädersituationer. Relevanta slutsatser och förslag till åtgärder som rör andra trafikslag och transportsystemet som helhet bör också redovisas. Samråd och redovisning av uppdraget Uppdraget ska genomföras i nära dialog med berörda aktörer inom järnvägstransportsystemet. Utredaren ska samråda med Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Uppdraget ska redovisas . En delredovisning ska lämnas . Utredaren ska löpande informera () om sitt arbete. Tilläggsdirektiv till Utredningen om störningar i järnvägstrafiken vintern 2009/2010 (N 2010:04) Med stöd av regeringens bemyndigande har statsrådet tillkallat en särskild utredare med uppdrag att utreda den samlade hanteringen av störningar i järnvägstrafiken /2010 och ge förslag till åtgärder för att förbättra beredskapen inom transportsystemet som helhet vid liknande väderrelaterade situationer (dir. 2010:26). Utredaren har lämnat en delrapport och ska slutredovisa uppdraget. Regeringen anser att det är av stor vikt att också en övning kan genomföras inför kommande vinter avseende en situation som motsvarar den som rådde /2010. Regeringen utvidgar därför utredarens uppdrag till att även omfatta ett genomförande av en krisövning . Utredaren ska med stöd av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) planera och genomföra en krisövning som bygger på sådana händelser som utspelade sig /2010. MSB ska stödja utredaren med kompetens när det gäller övningsmetodik. Övningen bör vara scenariogrundad och interaktiv samt rikta sig till den högsta ledningen för berörda aktörer. Utredaren ska, i samråd med MSB, identifiera och bjuda in de aktörer som bör delta i krisövningen. I förberedelserna av övningen är seminarium om krishantering en viktig del. Resultatet av krisövningen ska redovisas . Enligt de ursprungliga direktiven ska uppdraget redovisas . Tiden för redovisning av det ursprungliga uppdraget ligger fast. Genom detta tilläggsdirektiv förlängs emellertid tiden för uppdraget till och med för att ge utrymme att genomföra en krisövning samt lämna en rapport om den. Förteckning över intervjuade personer Förteckningen avser intervjuade personer i ledande befattning för respektive organisation /2010. Anmälda deltagare till hearing , PricewaterhouseCoopers , MSB , , Affärsområdeschef för , chef , Jernhusen , ÅF (konsulterande projektledare för ) , , Ansvarig Tågdivisionen, , , Director Specialist , Transportation , VD, Tåg i , VTI , Teknisk projektledare, , Teknisk direktör, , Chef , , , ÅF (konsulterande projektledare för ) , , Operation manager , , , , Föreningen , MSB , informationsdirektör, , VD, , Generaldirektör , VD på , , chef , Jernhusen , , produktionschef , , Per Öster, Project & Operational Manager , Per , landshövding i , /Vaggerydsterminalen , 1.Introduktion där Per inledde och deltagarna hälsades välkomna. Utredningens uppläggning och preliminära resultat presenterades i övergripande termer. 2.Förberedda inlägg från följande deltagare: 3.Dagen summerades av Per Åtgärdsprogram för kommande uppföljningar av vinterberedskapen Nedanstående sammanställning utgör ett urval från de åtgärdslistor som aktörerna har offentliggjort och/ eller utredningen. Åtgärderna har valts ut utifrån min bedömning av i vilken utsträckning respektive åtgärd kommer möjlig att följa upp och där effekter kommer att kunna verifieras i termer av förbättrad beredskap inför vinterstörningar. Bedömd resursåtgång, tidpunkt för åtgärden, status, uppföljningsmetod och bedömningen av vid tidpunkteffektkanförväntasärminaegnabedömningarutifråndetunderlagsomrespektiveaktörharpresenterat. cering/ remittering av plan Nationellt ensade driftnivåer, beredskapsnivåer Upphandling av tilläggsavtal med entreprenörer med ökade krav på bl.a. dagrapportering, arbets- plan/ prioritering, gemensamma rutiner för kris- ledning, uthållighet, säkerhetsutbildning av per- sonal, fordonstillgänglighet och tydligare speci- fikation på farbara spår Överenskomna planer för trafikreducering, ersättning Lagstöd för att kräva och omledning vid kris- och störningssituationer Fastställande av samspelet mellan rollerna ope- rativ chef och snögeneral där båda rollerna finns Genomföra återkommande övningar i att hantera Separera från linjen vid kommande Undertecknat avtal, uppda- från (tidpunkt) Stödsystem uppgraderade för skyltinformation Vinter 2010/11 Bangårdsprogram , , , Jernhusens strategi är att bygga ut depåkapa- citeten med investeringar om –H24 – sambandscentral för samordning och information mellan aktörer vid kris –En och nationell kontaktpunkt vid vinterkris –Ökad bevakning och tillsyn av stationer –Lokala handlingsplaner på stationerna Kvalitetskontroll av snö- och isplaner för statio- Lokala handlingsplaner för vinterkaos tas fram med hyresgäster, städbolag, vaktbolag för respektive sta- tion med fokus på de mest trafikerade stationerna Kameraövervakning på vissa stationer –Stationsvärdar på vissa stationer –Vaktbemanning vissa tider från (tidpunkt) Chef i beredskap Beslutskapacitet alltid tillgänglig för H24 och övriga stationsorganisationen Upprustad luftavisningsanläggning i : Vinter 2010/11 sätt i stället för tre . Nybyggd vattenavisningsanläggning i : Sex till åtta tågsätt kan avisas . man använt spåret för att dropptorka fordon, vilket kan ta per fordon. Uppgradering av Depån: Ökad kapacitet genom ökad driftsäkerhet. Utreder möjligheten att bygga vattenavisnings- Vinter 2011/12 anläggning i : Ökad avisningskapacitet och minskad energiåtgång. Ny depå i /Raus invigs : Vinter 2010/11 avisningsmöjlighet och ökar därmed totala depå- Vinter 2011/12? Förbered och etablera förebyggande isbild- –Fordonsuppgradering med axel- och bromsskydd –Ökad flexibilitet och kapacitet i verkstäderna – mindre känslighet för att de planerade fordonen kommer till rätt verkstad –och dörrsystem – materialbyte samt omkonstruktion från (tidpunkt) –Nytt isolersystem inklusive fryslarm för toa- letter för att undgå frysrisk vid isbildning –Förbättrad krocktålighet – viltolyckor –20 nya snabbtåg ger ökad trafikreserv (leverans och trafiksättning ) Vinter 2010/11 Ny noskon, ger bättre krocktålighet vid t.ex. –Nya löphjulpar, ger bättre tillförlitlighet vinter- tid då framför allt sprickor i bromsskivor varit ett problem. Alla hjulpar beräknas vara utbytta . –ATC kablage, kommer att fästas upp på ett nytt sätt vilket minskar slitaget och antalet fel. –Program för vinterskador, har startat för att åtgärda brister . I samband med arbetet undersöks även konstruktionsförbätt- ringar för att göra fordonen ännu mer vintertåliga. –20 st nya motorvagnar av typ –160 st personvagnar upprustas Trafik och service: –Utvecklade utbildningsprogram för personal och medarbetare. Utförs av SJ . från (tidpunkt) –Större stationer och bemanningsorter ska bemannas med arbetsledning dygnet runt vid stört läge av större omfattning –Tydligare delegeringsrätt för ombordansva- rig vad gäller catering –Större och tydligare delegeringsrätt för om- bordpersonal att självständigt kunna lösa behov av anslutningstransport för resenär, såsom taxi, när situationen kräver det –Tågvärd följer med buss till dess slutdestina- tion när tågsträcka tvingas ersättas med buss –Internetanslutning för ombordpersonal för att kunna vara realtidsuppdaterad om trafikläget för eventuella kundkonsekvenser avseende anslutningstrafik –Översyn av nuvarande ombordchefsrollen Kundkontakter (urval): Nytt kösystem med sortering och prioritering –Vid små störningar löses resursbehov med egen personal –Vid stora störningar löses resursbehov med bemanningsföretag som SJ har avtal med