sou · GYB379 · 2010-11-03 00:00:00 — Den tredje studien av och Brickman ger indikationer på en möjlig process av sociala jämförelser som är aktiv hos barn i förskola och som kan tendera att skapa mer homogena beteenden inom grupper av barn av samma kön och öka skillnaderna mellan flick- och pojkgruppen, när det gäller motivation och kompetenser. Det är också intressant att notera att denna studie visar att dessa kognitiva processer av prestationsjämförelser med kamrater av samma kön verkar vara aktiva redan i 4–5 årsåldern. Sammanställning av studierna om förskola och skolstart Marcon, R.A. (1999). Jämföra prestationerna av barn Det fanns skillnader mellan impact of preschool models on som har utsatts för tre skilda pojkar och flickor i de flesta development and early learning of typer av förskolepedagogik: inner-city children: a three-cohort child initiated, academically modellen var inte effektiv och directed and mixed. särskilt inte för pojkar. [Ref ID 5221]. CI modellen hade högre färdig- heter än barn i AD. Mashburn, A., Pianta, R., Hamre, Jämföra den kognitiva, språk- Kvaliteten i relationerna (både B., Downer, J., Barbarin, O., liga och sociala utveckling av inriktade mot lärande och , D., et al. (2008). barn i förskola i emotionella) i förskolan är en of classroom quality in prekinder- förhållandet till 3 metoder för indikator som speglar en högre garten and children's develop- utveckling av färdigheter hos ment of academic, language, and barnen i flera områden. presterar bättre än pojkar i [Ref ID 256]. flera kognitiva och sociala fält. , M. and Brickman, D. Förmågan att göra jämförelser (2008). jämförelser i en prestations- av prestationer uppstår tidigt to Social Comparisons Involving situation och deras effekt på och kan påverkas redan i tidig åldern av genus stereotyper. Science [Ref ID 28316]. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt 4.7Skolsvårigheter, självuppfattning och depression En tematik som framträder tydligt i en stor del av artiklarna som inkluderas i litteraturdatabasen är den som handlar om internaliserande symptom (oro, depression) och relaterar dessa till erfarenheter i skolan, till exempel stress, skolsvårigheter, skolmisslyckanden och drop-out. Detta tema har behandlats utförligt även i översikten School, learning and mental health (se särskilt s. 62–78, 84–91). Med stöd i genomgången av forskningen kunde vi där dra slutsatsen att psykiska internaliserande symptom kan påverka självuppfattning, skolresultat och skolprestationer negativt, dels på grund av att de påverkar förmågan att engagera sig i skolarbetet, men även på grund av att de påverkar relationerna med kamrater och lärare, samt att de kan leda till att förväntningarna i omgivningen sänks. Vi fann också forskning som visade att upplevda svårigheter i skolan, både i barndomen och i tonåren är riskfaktorer för uppkomsten av internaliserande symptom. Flera studier visade att dessa erfarenheter verkade särskilt riskfyllda för flickor under adolescensen. Här presenteras tolv studier som behandlar dessa aspekter. , , , , Lengua & McCauley (2008) undersökte om sociala problem, skolsvårigheter och anti-social beteende under adolescensen kunde relateras till depression hos unga vuxna, och om dessa samband kunde vara delvis olika för pojkar och flickor. Deltagarna var 808 barn, de var när studien påbörjades och följdes tills de var . Det fanns skillnader mellan pojkar och flickor i förekomsten av problembeteende i skolan och anti-socialt beteende (högre förekomst för pojkar), skolresultat (lägre betyg för pojkar). Flera pojkar hade upplevt ett skolmisslyckande i slutet av gymnasiet. Förekomsten av depression var högre för flickorna. Det fanns en kontinuitet i kedjan mellan flickors depressiva symptom i barndomen, skolsvårigheter i adolescensen och uppkomsten av allvarliga depressiva symptom som unga vuxna. Flickornas misslyckande i skolan kan vara en länk mellan depressiva symptom i barndomen och kliniska uttryck för depression som visas senare i vuxenlivet. Beteendeproblem och skolproblem tenderade att sammanfalla till en stor grad. En slutsats från studien var därmed att skolsvårigheter skulle betraktas som indikatorer av psykologisk ohälsa. Kopplingen mellan tidiga erfarenheter i skolan och senare depression kunde inte finnas för pojkar i denna studie. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt hypotiserar att det kan bero på att andra riskfaktorer som inte undersöktes i denna studie kunde vara betydelsefulla för pojkar, eller att riskerna för depression uppstår vid en senare period för unga män. En annan hypotes är att både pojkar och flickor kan bli negativt påverkade av erfarenheter av skolsvårigheter och skolproblem, men att flickorna tenderar i större grad att reagera med internaliserande symptom, medan pojkar kan reageras på flera sätt, och i större utsträckning med externaliserande symptom, sociala problem, missbruk, osv. Ett resultat av denna studie var att tidiga beteendeproblem (av externaliserande karaktär) i skolan var för flickor relaterade till en senare uppkomst av depression . Detta tolkades av författarna som en indikation om att symptomatologin på psykisk ohälsa kan variera för barn och ungdomar. Goldston, , , , , Erkanli (2007) undersökte om ungdomar med läs- och skrivsvårigheter löpte högre risk att utveckla internaliserande symptom. Studien visade att ungdomar med svårigheter i läsning löpte högre risk än den matchade gruppen av ungdomar (dvs. gruppen hade liknande karakteristiska men genomsnittlig läsförmåga) att utveckla olika former av internaliserande problem, högre risk att hoppa av sin utbildning och utveckla självmordstankar. Den negativa effekten bestod även om man tog hänsyn till förekomsten av ADHD (uppmärksamhet och hyperaktivitets problem) som var högre bland eleverna med läsproblem. Dessa studier visar inga skillnader mellan pojkar och flickor relaterade till läsning, förutom den att bland flickor utan läs- och skrivsvårigheter fanns det inga flickor som hade ADHD. Författarnas kommentarer till detta är att man borde göra flera studier som tar hänsyn till genusaspekter i speciella populationer, eftersom det kan finnas andra tendenser än bland i populationen i övrigt. Fröjd, Nissinen, Pelkonen, Marttunen, Koivisto, & Kaltiala- (2008) undersökte med en tvärsnittstudie en grupp av 2 617 finska elever (ålder: 13–17) sambandet mellan olika nivåer av depression och olika aspekter av skolprestationer. Depressiva symptom påverkar skolprestationer (koncentrationssvårigheter, låg initiativ, känslan av att vara värdelös, tendensen att dra sig undan från sociala sammanhang) eftersom de minskar lärandeaktiviteter resonerar författarna. Å andra sidan kan sambandet vara ömsesidigt: oförmågan att uppnå de önskade målsättningarna när det gäller läranderesultat kan också ge upphov till depressiva symptom. Studiens hypotes är att framför allt den självupplevda prestationen och upplevda belast- Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt ningen påverkar de depressiva symptomen mer än den objektiva prestationen (dvs. Utifrån elevernas enkätsvar, definierades av flickor och av pojkarna som deprimerade. De depressiva symptomen var relaterade till det genomsnittliga betyget och till de subjektiva upplevelserna av skolarbetet. Symptomen var högre om betygen rapporterades hade försämrats under den förra terminen. Upplevelser av för hög arbetsbelastning hade ett samband med högre nivåer av depressiva symptom. Även arbetsbelastning som upplevdes för låg kunde vara problematisk. Skillnader mellan pojkar och flickor kunde konstateras enbart i gruppen som hade svårare depressiva symptom: här hade de objektiva skolresultaten (betyg) en skyddande funktion för pojkar, medan subjektiva skolprestationer var mer relaterade till svåra depressiva symptom för flickor men inte för pojkar. En longitudinell studie av , , , Dixson & (2008) undersökte utvecklingen av depressiva symptom hos ungdomar (i 13–). Ett intressant resultat i denna studie var att hos elever som var placerade i specialundervisningsgrupper hade självuppfattningen en avvikande och sämre utveckling än hos elever i vanlig undervisning. Det kan tolkas som stöd för hypotesen att svårigheter med skoluppgifter som leder till placering i specialundervisningsgrupper kan innebära ett hot mot självbild och självuppfattning, i och med att dessa placeringar innebär mer begränsade framtida utbildningsmöjligheter och karriärvägar. (2004) studerade 129 elever som bytte skola i åk 9. De hypotiserade att både individuella faktorer och faktorer i skolmiljön skulle påverka hur väl eleverna skulle trivas i den nya skolmiljön. Bland de individuella faktorer som skulle undersökas var en dominerande prioritering av sociala relationer och en prioritering av utbildningsresultat. Enligt teorin om personality-congruence event, är personer som satsar mycket inom ett område (i detta fall utbildning eller relationer), känsliga och kan bli påverkade negativt som en konsekvens av stressfyllda situationer inom området som de prioriterar. Resultaten visade att symptom på depression ökade efter övergången till high school. Stress som härstammar från problem med kamrater var relaterad till depressiva symptom, och särskilt för flickor som prioriterade relationer. Flickor som upplevde stress i förhållandet till skolarbetet rapporterade också högre nivåer av depressiva symptom, oavsett vilken typ av prioritering de gjorde, medan pojkar som rap- Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt porterade stress i förhållandet till skolarbetet rapporterade högre nivåer av externaliserande beteende, oavsett vilken typ av prioritering de gjorde. En studie av , Winokur, Blatt, Kuperminc & Leadbeater (2006) undersökte i en grupp om 460 elever i åk 6–7 samband mellan depressiva symptom och skolprestationer (betyg) och vilken roll en tendens mot att vara självkritisk spelar i detta samband, samt om det fanns könsskillnader i detta avseende. Resultaten visade att pojkar hade lägre betyg och var mer självkritiska än flickor. Det fanns också ett samband mellan tendensen att vara självkritisk och depression. Mer depressiva symptom hade en negativ effekt på de senare skolresultaten. Interaktionen mellan kön, depressiva symptom, skolresultat och självkritiska tendenser visade att de depressiva symptomen var kopplade till senare lägre betyg bara för pojkar som var starkt självkritiska, men inte för pojkar som inte var självkritiska. För flickor var interaktionen det motsatta: flickor som inte var självkritiska och var deprimerade fick sämre betyg, men inte flickorna som var självkritiska och deprimerade. Författarna tolkar dessa resultat som en indikation på att det kan finnas flera psykologiska processer inblandade i de problem med skolanpassning (i termer av resultat, motivation och självförtroende) som ungdomar visar i början av adolescensen. Kistner, David-Ferdon, (2007) studerade etniska skillnader och könsskillnader i förekomsten av depression i en uppföljningsstudie av en grupp av elever (179 afro-amerikaner och 462 euro-amerikaner) mellan åk 3 och åk 5. Studien visade att afro-amerikanska pojkar rapporterade en högre nivå av depressiva symptom än afro-amerikanska flickor, euro-amerikanska pojkar och flickor. Mellan flickor fanns det inga skillnader mellan grupperna. Kamraternas acceptans och den upplevda kompetensen var inte relaterade till nivån på depression, medan resultatet på kunskapsproven var det. Flickor hade också högre nivåer av kamratacceptans. Vissa resultat av studien verkar bekräfta kompetensbaserade modell av depression (se även s. 61): barn med bristande skolkompetenser i början av terminen, visade högre nivåer av depressiva symptom , även om flera faktorer kan hypotiseras vara inblandade i denna process (t.ex. konflikter med lärare och föräldrar som en konsekvens av de låga resultaten och beteendeproblem som en reaktion mot de upplevda skolsvårigheterna). Det är också intressant att notera att i denna studie fann Kistner et al. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt pojkar med en afro-amerikansk etnicitet redovisade högre nivåer av depressiva symptom: det vill säga hos denna grupp finner vi inte samma tendenser till högre depression hos flickor som är vanliga i andra studier. I det följande avsnittet presenteras studier som specifikt har undersökt sambandet mellan psykiska problem och skolresultat i ett längre perspektiv, till exempel genom att undersöka i vilken utsträckning elever som visade psykiska problem vid skolstart lyckas fullfölja sin gymnasieutbildning eller fortsätter med studier på högskolenivån. (2008) studerade hur depressiva symptom under adolescensen påverkade ungdomarnas utbildningsvägar. Gruppen som undersöktes var 13 000 studenter i åk 7. Olika individfaktorer och sociala bakgrundsfaktorer kontrollerades och analyserna genomfördes i hela gruppen och även separat för pojkar och flickor. Depression var inte relaterad till högre sannolikhet att inte fullfölja utbildningen för hela gruppen, utan denna effekt fanns bara för flickor. Flickor med depression i åk 7 påbörjade också i mindre utsträckning studier på nästa utbildningsnivå och valde kortare utbildningar. Resultaten tolkades som bekräftelse på tidigare studiers resultat som visat ett samband mellan depression och lägre benägenhet att delta i utbildning för kvinnor. , Crosnoe & Muller (2004) undersökte på samma material som användes i den förra studien (dvs. Add Health en longitudinell databas från ) vilka processer som kunde vara inblandade i relationen mellan psykiska och hälsoproblem och sämre skolresultat. De testade hypoteserna att högre skolfrånvaro, sämre relationer med andra elever, problem i relationer med lärare, och psykosomatiska och fysiska symptom kunde vara faktorer relaterade till psykisk ohälsa som bidrog till sämre skolresultat. Elever som redovisade emotionella problem löpte en högre risk av att misslyckas i någon kurs under . Resultaten visade också att skolfrånvaro, problem med hemläxor, problem med lärare var vanligt förekommande bland ungdomar med psykiska problem och förklarade en stor del av sambandet mellan depression och skolresultaten. Duchesne, Vitaro, Larose & Tremblay (2008) undersökte i en grupp om 2 000 elever vilken betydelse olika nivåer av oro och ängslighet (anxiety) hos eleverna har för sannolikheten att fullfölja sin utbildning på gymnasienivå. Fyra olika trajektorier av ängslighet identifierades (låg, medium, hög och kroniskt hög). En stor grupp av Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt elever identifierades som hade betydande symptom av ängslighet: var klassificerade i högnivå gruppen och i den kroniskt höga gruppen. Resultaten visar att elever med höga nivåer av ängslighet i större utsträckning riskerade att inte fullfölja sin utbildning på gymnasienivå. I denna studie fanns det inga signifikanta skillnader i deras nivå av ängslighet, vilket skiljer sig från vad andra studier har rapporterat. En möjlig tolkning som görs av författarna är att detta är en effekt av att skattningen av ängsligheten i denna studie gjordes av barnens mödrar och att flickor skulle visa högre nivåer av ängslighet i andra sammanhang utanför familjen. En annan möjlig tolkning skulle kunna vara att mödrarnas skattning är adekvat, men att pojkar i stället i större utsträckning döljer sin ängslighet utanför hemmet. Newcomb, , Catalano, , Battin-Pearson & (2002) undersökte i en grupp av 808 ungdomar från åk 5, betydelsen av socioekonomiska och sociokulturella faktorer för skolmisslyckanden (high school drop-out) och i vilken utsträckning dessa associationer var medierade av kognitiv kompetens och avvikande beteenden. Även i detta material hade flickor som grupp färre skolproblem, mindre avvikande beteenden, och högre kompetens än pojkgruppen. När det gäller genus, fann Newcomb et al. inte en signifikant skillnad mellan pojkar och flickor, även om pojkar visade en trend mot högre nivåer av drop-out från high school. Eftersom flickor dock i mindre utsträckning var involverade i avvikande beteenden och hade högre kompetens och eftersom dessa faktorer var relaterade till lägre förekomst av skolmisslyckande, skulle detta kunna tyda på att genus har en indirekt effekt på dropout. Newcomb et al. slutsats är dock att det är dessa faktorer i sig (kompetens och avvikande beteende) som påverkar risken för dropout, oberoende av genus. Sammanfattningsvis visar dessa studier att det finns kausala samband mellan skolsvårigheter och internaliserande problem. Barn och ungdomar som har psykiska problem riskerar i större utsträckning få problem med skolarbetet och det kan leda till att de misslyckas med sina studier. Om vi ser på fenomenet åt andra hållet kan det uttryckas så: bland eleverna som har svårigheter i skolan och misslyckas med sina studier finns många ungdomar som har haft psykiska problem. Att förhindra skolsvårigheter och skolmisslyckande betyder att göra en insats inte bara för elevernas skolkarriär - men även för deras välbefinnande och hälsa. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Skolsvårigheter verkar också vara en erfarenhet som kan påverka självuppfattningen negativt och orsaka depression. Sambandet mellan skolsvårigheter och negativa psykiska följder fanns för både pojkar och flickor, medan sambandet med depression i vuxenålder kunde påvisas bara för kvinnor. Elever som misslyckas i skolan kan behöva få psykologiskt och socialt stöd. Den generella trenden i flera av dessa studier är att flickor har mer internaliserande symptom än pojkar i adolescensen. Vissa studier som studerar genuseffekter i speciella grupper visar dock att det kan finnas andra faktorer som modererar dessa generella effekter: till exempel hade afro-amerikanska pojkar högre depression än flickor av olika backgrund. Det kan därmed vara viktigt att undersöka genuseffekter i olika grupper, eftersom de kan skiljas sig från de generella. Det finns studier som också visar hur vissa faktorer (t.ex. självkritik) interagerar på olika sätt med genus och skolsvårigheter och ger helt motsatta effekter för pojkar och flickor. Det kan vara viktigt att undersöka effekten av flera faktorer som interagerar. Tabell 5 Sammanställning av studierna om skolsvårigheter, självuppfattning och depression Duchesne, S., Vitaro, F., Larose, Undersöker effekten av ängslig- Ungdomar med höga nivåer av & Tremblay, R. (2008). ängslighet riskerade att inte full- Trajectories of Anxiety During följa sina studier. Youth and Adolescence [Ref ID , J.M. (2008). Undersöker effekten av depres- Depressiva symptom för flickor var escent depression: diagnosis, sion på utbildning. relaterade till högre risk att inte treatment, and educational fullfölja sin utbildning. Fröjd, Nissinen, Pelkonen, Marttunen, Koivisto, & Kaltiala- (2008) Depression and school performance in middle adolescent boys and girls. Undersöker samband mellan skolprestation, arbetsbelastning och depression. Betyg och upplevelse av prestation var relaterade till depressiva symptom. Skillnader mellan pojkar och flickor fanns i gruppen med svårare depressiva symptom. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Goldston, , , Undersöka följder I tonåren av Det finns en högre förekomst av Reboussin, , & Erkanli internaliserande problem i ung- (2007) Reading Problems, domar som har haft lässvårigheter. Psychiatric Disorders, and demy of Child & Adolescent Kistner, J.A., David-Ferdon, C. F., , C. & Dunkel, S. (2007). Ethnic and sex differences in children's depressive symptoms. & Garber, J. (2004). Interpersonal and Achievement Orientations and Specific Stressors Predict Depressive and Aggressive Symptoms. , 19, 1, 63–84 [Ref ID 8850]. McCarty, C.A., , W. A., Kosterman, R., , J. D., Lengua, L. & McCauley, E. (2008). , 43, 2, 180– 187 [Ref ID 24476]. Studerar könsskillnader och etniska skillnader I depression hos skolelever. Undersöker hur ungdomar påverkas av skolbyte i åk 9. Undersöker betydelsen av skolproblem för uppkomsten av depressiva symptom. Brister i skolkompetensen relaterade till depressiva symptom . Afroamerikanska pojkar hade högre nivåer av depressiva symptom. Depressiva symptom ökade. Mer stress orsakade depressiva symptom hos flickor och externaliserande symptom för pojkar. Skolsvårigheter relaterade till depressiva symptom som unga vuxna. Skolmisslyckande kan vara en länk mellan internaliserande problem i barndomen och depression i vuxenåldern för flickor. , M., , C., , Studera utveckling av depres- S., , J. & Cavendish, W. M. siva symptom hos ungdomar. grupper hade en avvikande och (2008). A longitudinal study of sämre utveckling av självuppfatt- self-concept in adolescents. cation, 42, 2, 67–78 [Ref ID Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt , B.L., Crosnoe, R. & Muller, C. (2004). Academic Failure in : The Inter-Related Role of Health Problems and Educational Context. Socialt problems, 51, 4, 569–586 [Ref ID 2277]. Newcomb, M.D., , . D., Catalano, R. F., , J. D., Battin-Pearson, S. & , K. (2002). Meditational and deviance theories of late high school failure: Process roles of structural strains, academic competence, and general versus specific problem behavior. , 49, 2, 172–186 [Ref ID 2686]. Undersöka vilka skolfaktorer medierar sambandet mellan emotionella problem och skolresultat. Studera faktorer som kan leda till drop-out. Shahar, G., , C. C., Winokur, A., Blatt, S. J., Kuperminc, G. & Leadbeater, B. (2006). Self-criticism and depressive symptomatology interact to predict middle school academic achievement. Journal of clinical psychology, 62, 1, 147–155 [Ref ID 2054]. Undersöka samband mellan depression och skolprestation och dess samspel med självkritik. Emotionella problem ökade risken att inte klara kurser, och att ha hög skolfrånvaro. Problem med lärare och med läxor var mediterande faktorer. Högre skolkompetens och lägre avvikande beteende skyddade mot drop-out. Depressiva symptom är relaterade till sämre resultat. Självkritik modererar denna effekt på olika sätt för flickor och pojkar. 4.8Skolsvårigheter och externaliserande symptom I detta avsnitt presenteras fem studier som behandlar genusaspekter i förhållandet till förekomsten av externaliserande symptom, enligt en bred definition av dessa: från problem med uppmärksamhet, hyperaktivitet, beteendestörningar som kan uppträda i barndomen, till anti-socialt beteende och kriminalitet. McLeod & Fettes (2007) analyserade utvecklingstrajektorier med data från 6 till från en nationell longitudinell databas som bestod av 883 ungdomar, för att studera dels vilka typer av utvecklingstrajektorier som kunde urskiljas, dels vilka effekter internaliserande och externaliserande problem kunde få på utbildnings- Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Med en sociologisk och relationella modell ville de undersöka effekten av faktorer i skolans miljö, som till exempel lägre förväntningar, stigma som associerades till den problematiska beteende, bestraffningar, vilka i sin tur kunde bidra till sänkta uppfattningar om den egna kompetensen och framtidsutsikter. De fann fyra trajektorier för internaliserande symptom: stabilt låga, hög under barndom, medelhög under barndom och hög . Ingen grupp hade därmed höga problem , de internaliserande problemen verkar fluktuera. Fem trajektorier identifierades för externaliserande beteenden: stabilt låg, hög under barndomen, medelhög under barndom, hög och stabilt hög. För externaliserande symptom fanns det därmed en grupp av barn som visade problem under hela den undersökta perioden, medan andra grupper hade externaliserande problem bara . Pojkar var underrepresenterade bland de ungdomar som hade väldigt höga nivåer av internaliserande symptom under barndomen eller under adolescensen och de var överrepresenterade bland dem som hade låga eller medelhöga nivåer av internaliserande problem under barndomen.