sou · GYB344 · 2010-06-30 00:00:00 — Mål och medel-särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för bemyndigade regeringen chefen för departementet att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utreda särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. Med stöd av bemyndigandet förordnade chefen för hovrättspresidenten som särskild utredare. Som experter förordnades advokaten , stf. konsumentombudsmannen , ordföranden (Patentbesvärsrätten), departementssekreteraren (Integrations- och jämställdhetsdepartementet), verksjuristen (), vice ordföranden (Arbetsdomstolen), ämnesrådet (Justitie- departementet), numera lagmannen (), juris kandidaten (), juris kandidaten (), kammarrättslag- mannen (Kammarrätten i ), hovrätts- rådet (), departementssekreterarna () och (), sektionschefen (Skatte- verket), chefsjuristen (), numera ämnesrådet (), kanslichefen (), numera lagmannen verket) och advokaten . från sina uppdrag . Förstnämnda dag förordnades departementssekreterarna (Integrations- och jämställdhetsdepartementet) och () som experter . förordnades departementsrådet () som expert. entledigades från sitt uppdrag. förordnades departementssekreteraren (Integrations- och jämställdhetsdepartementet) som expert. Som sekreterare anställdes hovrättsassessorn . Utredningen har antagit namnet . Härmed överlämnas betänkandet Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol (SOU 2010:44). I de fall de experter som har biträtt gör andra bedömningar än de som utredningen gör, redovisas experternas uppfattningar som huvudregel i betänkandetexten. Till betänkandet fogas också några särskilda yttranden. Uppdraget är därmed slutfört. Utredningens uppdrag och arbete ................................ Mål om mönsterskydd.................................................. Mål om varumärken...................................................... Mål enligt marknadsföringslagen................................. Mål enligt konkurrenslagen ......................................... 2.5.1 Regeringens proposition Om ändringar i Promemorian Domstolsväsendet – Organisation Regeringens proposition Upphörande av Regeringens skrivelse Reformeringen av domstolsväsendet – en handlingsplan.......................... Mål om fastighetsbildning m.m. .................................. Mål om expropriation m.m........................................... Tomträtts- och arrendemål........................................... Migrationsdomstolarna och Migrationsöverdomstolen ........ Utredningar och rapporter ...................................................... Koncentration av mål till vissa domstolar ...................... Mål som handläggs av allmänna domstolar............................. Omvandling av fängelse på livstid................................ Tryckfrihet och yttrandefrihet................................... Erkännande och verkställighet av utländska Mål enligt konkurrenslagstiftningen.......................... Mål enligt marknadsföringslagen ............................... 4.1.10 Utsökningsmål m.m. .................................................. 4.1.11 Vissa mål enligt upphovsrättslagen............................ Mål som handläggs av allmänna förvaltningsdomstolar ...... Den allmänna forumregeln......................................... Vägtrafikregister och fordonsskatt............................ 4.2.5 Konsulärt ekonomiskt bistånd m.m.......................... 4.2.6 Vissa överklagade beslut från Kriminalvården.......... Avskaffad eller övervägd koncentration............................... 4.3.5 Mål om av skiljedom m.m............................. Mål om mönsterskydd................................................ Regeringens skrivelse 1999/2000:106 ................................... Regeringens skrivelse 2007/08:117 ....................................... länsrätterna och i kammarrätterna ........................................ 5.6Domstolsverkets rapport av domare i 6.1.1 Ekonomisk eller skatterättslig expert vid handläggning av vissa mål........................................... 6.1.2 Möjlighet att tillföra rätten särskild juridisk Konkurrens- och marknadsföringsmål...................... Tryckfrihets- och yttrandefrihetsmål ........................ 6.2.3 Granskning och kontroll av filmer m.m.................... Några tidigare förslag............................................................. 6.5.2 En allmän möjlighet för tingsrätt och hovrätt att anlita personer med särskild sakkunskap som Särskilda bestämmelser för vissa typer av mål ...................... Tidsfrister och skyndsam handläggning....................... 8.2Särskilda skyndsamhetskrav för vissa typer av mål i 8.2.1 Utlännings- och medborgarskapsmål ........................ Begäran att få ut allmän handling .............................. Radio- och TV-lagen .................................................. 8.2.10 Utlämning för verkställighet av beslut om vård 8.3Särskilda skyndsamhetskrav för vissa typer av mål i 8.3.4 Hyres- och bostadsrättstvister som rör störningar i boendet ................................................... 8.3.5 Tillfälliga omhändertaganden av barn i vissa fall ...... 8.3.6 Verkställighet av vissa utländska avgöranden ........... 8.4Särskilda skyndsamhetskrav för vissa typer av arbetsrättsliga mål i tingsrätt och Arbetsdomstolen Förkortad instanskedja m.m. ..................................... Mål där hovrätt eller kammarrätt är sista instans................. Utlännings- och medborgarskapsmål........................ 9.1.4 Klagan över godkänt strafföreläggande och föreläggande av ordningsbot...................................... Beslut av överförmyndaren ........................................ 9.2Mål där hovrätt, kammarrätt eller är Talan mot skiljedom................................................... Beslut av styrelse eller Beslut av övervakningsnämnd .................................... Vissa beslut av ........................... 9.2.10 Erkännande och verkställighet av utländska Måltyper som handläggs i ....... Måltyper som handläggs av Patentbesvärsrätten ...... Måltyper som handläggs av Arbetsdomstolen .......... Mål som handläggs av Skäl för att införa krav på prövningstillstånd i ledet mellan första och andra domstolsinstans ......... Förutsättningarna för prövningstillstånd i ledet mellan tingsrätt och hovrätt ....................................... Förutsättningarna för prövningstillstånd i ledet mellan förvaltningsrätt och kammarrätt.................... Förutsättningarna för prövningstillstånd i ledet Språngrevision i norska tvisteloven ........................... Överklagandeförbud med ventil............................................ 10.1.2 Både dispositiva och indispositiva.............................. Avtal om att inte överklaga en dom m.m. .................... Överlämnande av mål och ärenden............................. Överlämnande av mål mellan förvaltningsrätter eller 12.1.1 Mål som har nära samband med varandra ................. 12.1.2 Överlämnande i övriga fall ......................................... 12.1.3 Åtgärder vid överlämnande........................................ Överlämnande av brottmål mellan tingsrätter eller Fördelar med skiljeförfarandet.............................................. Undersökningen Skiljeförfarandet i ........................ Ändrad tingsrätts- och förvaltningsrättsorganisation ..... Reformeringen av den yttre tingsrättsorganisationen......... Reformeringen av den yttre organisationen för de allmänna förvaltningsdomstolarna i första instans .............. Några generella reformer........................................... Omloppstider inom de allmänna domstolsslagen.......... Omloppstider för de stora målgrupperna............................. Omloppstider för vissa måltyper m.m.................................. Balanssituationen i de allmänna domstolsslagen.................. Ett modernt, sammanhållet och långsiktigt hållbart Prövningstillstånd i hovrätt och kammarrätt ....................... 18.1.1 internationella åtaganden ............................. 18.1.2 Bibehållen rättssäkerhet.............................................. 18.1.3 Bör några typer av mål undantas? 18.1.4 Domstolarnas sammansättning vid behandling av frågor om prövningstillstånd...................................... Tidsplanering av mål i domstol.............................................. 18.2.1 En uppskattning av när målet kan förväntas bli 18.2.2 En utförlig tidsplan ..................................................... Tingsrättens sammansättning vid huvudförhandling i 18.4.1 En mer flexibel ordning.............................................. 18.4.2 En höjd gräns för vad som utgör tvister om 18.5.1 Fördelar med domstolsintern specialisering ............. 18.5.2 Nackdelar och risker med domstolsintern 18.5.3 Kartläggning av särskilda kunskaper och 18.5.4 Riktade utbildningsinsatser........................................ 18.5.5 Synpunkter från externa aktörer och från 18.5.6 En mer långtgående domstolsintern specialisering... Några utgångspunkter för när särskilda åtgärder bör komma i fråga.......................................................... Ett högt krav på skyndsamhet och kompetens i Behovet ska föreligga för i princip alla mål av viss typ ........ Nackdelar och risker med särskilda åtgärder ....................... Betydelsen av antalet mål av viss typ .................................... Särskilda åtgärder kan användas också av andra skäl ........... Frågor under rättegången ...................................................... Begreppet särskilda kunskaper.............................................. 19.7.1 Juridiska kunskaper .................................................... Användningen av betänkandets verktyg............................... Behovet av särskilda åtgärder – några principer ........... Skyndsamhet utan särskilda åtgärder/särlösningar.............. Hög kompetens utan särskilda åtgärder/särlösningar ......... Verktyg och metoder för att åstadkomma särskild skyndsamhet eller särskild kompetens ........................ 21.1.1 Begränsningar och olägenheter.................................. 21.2.1 Den allmänna utgångspunkten för 21.2.2 Olika sätt att förkorta instanskedjan......................... 21.2.3 Hovrätt eller kammarrätt som slutinstans ................ 21.2.6 Hovrätt eller kammarrätt som första Avgifter vid överklagande...................................................... Koncentration av mål till vissa domstolar............................. 21.6.1 Fördelar med koncentration....................................... 21.6.2 Nackdelar med koncentration.................................... 21.6.4 Koncentrationsgrad och val av domstolar................. Ambulerande expertdomare, regionalt samarbete och Mer flexibla forumregler........................................................ 21.10 Särskilda domstolar ............................................................... 21.10.1 De nuvarande särskilda domstolarna ................... 21.10.4 Några tidigare använda argument ........................ Några måltyper som bör bli föremål för en fördjupad Fall där det är tveksamt om det är motiverat med Fall där det är tveksamt om alla särskilda åtgärder är 22.2.2 Miljö- och fastighetsmål ............................................. 22.2.3 Marknadsrättsliga och immaterialrättsliga mål ......... 22.2.4 Vissa mål enligt lagen om elektronisk Fall där det kan finnas skäl att förändra den befintliga En särskild domstol ............................................................... Förtur och tidsfrist ................................................................ Förkortad instanskedja och begränsade möjligheter att Konsekvensanalys – ändringsdispens i migrationsmål... Ekonomiska konsekvenser för domstolarna........................ 24.1.1 En ökad överklagandefrekvens om fem 24.1.2 En ökad överklagandefrekvens om Ökade utgifter för offentliga biträden.................................. Ökade kostnader för ................................ Konsekvenser för parterna i målen ....................................... Effekter i stort för asylprövningen och för mottagande Särskilda yttranden och bilagor Bilaga 3 Enkät om särskilda åtgärder för vissa måltyper till Bilaga 4 Enkät om särskilda åtgärder för vissa måltyper till myndigheter och organisationer................................... Bilaga 6 Måltyper i domstol ........................................................ har haft i uppdrag att analysera om det finns behov av särskilda åtgärder för vissa måltyper i organisatoriskt eller processuellt hänseende i syfte att åstadkomma särskild snabbhet eller särskild kompetens i domstolsförfarandet. Med särskilda åt- gärder avses lagreglerade särlösningar, t.ex. tidsfrister, samman- sättningsregler som innebär att särskilda ledamöter deltar i hand- läggningen eller särskilda domstolar. I uppdraget har också ingått att analysera om de särskilda åtgärder som redan gäller för ett antal måltyper är ändamålsenliga eller om dessa bör tas bort eller för- ändras. Uppdraget har omfattat alla måltyper som förekommer i domstol. Utredningen har vidare haft att särskilt belysa vilka konse- kvenser det skulle få om ändringsfall som grund för att meddela prövningstillstånd i Migrationsöverdomstolen infördes. I allmän domstol, allmän förvaltningsdomstol och specialdomstol handläggs totalt flera hundra olika typer av mål. Måltyperna kan hänföras till så gott som alla rättsområden och samhällssektorer. I de olika typerna av mål behandlas vitt skilda intressen. Gemensamt för i stort sett alla typer av mål är att det föreligger ett behov av ett snabbt avgörande. En annan sak som förenar nästan alla måltyper är att mycket står på spel för parterna. För att domstolen snabbt ska kunna fatta materiellt riktiga avgöranden krävs i de allra flesta fall att de domare som handlägger målen har omfattande kunskaper. Detta leder till slutsatsen att den allmänna ordningen för domstolsprövningen måste sörja för att alla mål avgörs inom rimlig tid och med hög kompetens. Mycket har hänt när det gäller domstolarnas verksamhet. Bara har den yttre organisation för domstolarna setts över och genomgått stora förändringar och mål- grupper har flyttats både från, till och mellan de olika domstols- slagen. Flera andra reformer eller lagändringar som påverkar domstolarnas verksamhet har trätt i kraft eller kommer att göra det . Dessutom har domstolarna fått bättre ekonomiska förutsättningar och har kunnat satsa bl.a. på olika avarbetningsinsatser och kvalitetsarbete. Stora satsningar har gjorts på kompetensutveckling för domare, bl.a. har en etablerats. bedömer emellertid att det krävs ytterligare förändringar för att domstolarna ska ha förutsättningar att avgöra samtliga mål med hög kvalitet och inom rimlig tid. I betänkandet behandlas därför några mer generella åtgärder som utredningen bedömer kan förbättra domstolarnas förutsättningar i dessa av- seenden. Ett generellt krav på prövningstillstånd i andra domstolsinstans Utvecklingen har gått mot att krav på prövningstillstånd ställts upp för fler och fler typer av mål vid överklagande till hovrätt eller kammarrätt. Det är dock fortfarande många måltyper som inte omfattas av ett sådant krav. Dessa mål blir således föremål för en fullständig omprövning i den andra domstolsinstansen, också i de fall när den domstolen redan på ett tidigt stadium kan konstatera att klaganden inte har några utsikter till ändring. Det kan starkt ifrågasättas om detta är en ändamåls- enlig ordning, bl.a. därför att den innebär nackdelar i form av längre handläggningstider både för de aktuella målen och indirekt också för andra mål. bedömer att ett generellt krav på prövningstillstånd bör införas för överklagande till hovrätt och till kammarrätt. Det kan förväntas leda att hov- rätterna och kammarrätterna i större utsträckning än kan koncentrera sig på sådana underrättsavgöranden där en förnyad fullständig prövning är av värde, dvs. främst avgöranden som kan behöva ändras, med tids- och kvalitetsvinster som följd. En mer formaliserad tidsplanering gör domstolarna i flertalet fall inte någon formaliserad bedömning av när handläggningen av ett visst mål kan förväntas bli avslutad. För många parter vore det dock värdefullt att kunna få ett besked om den beräknade sluttiden. Att det finns en beräknad slut- tid har också den positiva effekten att fokus, för alla inblandade aktörer, sätts på att få målet klart för avgörande vid denna tid- punkt. En rimligt satt tid för avgörandet bör därför allmänt sett vara positivt för handläggningstiden i domstol. bedömer därför att domstolarna för alla mål bör göra en upp- skattning av när målet kan förväntas bli avgjort och anteckna detta i sitt målhanteringssystem, (normalt i ). bedömer att domstolarna som huvudregel bör upprätta en tidsplan för handläggningen av målet. En tidsplan bör i många fall kunna bidra till att strama upp och effektivisera hand- läggningen, bl.a. för att den klarlägger vad som förväntas av rätten, parter och ombud samt för att den fokuserar på processflödet. Om tidsplaner upprättas i större utsträckning, bör domstolarna vidare kunna bli betydligt mer restriktiva med att meddela anstånd, efter- som anstånd innebär en avvikelse från den plan som upprättats i samråd med parterna. Endast när det är obehövligt med hänsyn till målets beskaffenhet eller något annat särskilt skäl, bör domstolen enligt utredningens uppfattning avstå från att upprätta en tidsplan. Omloppstiderna för mål som handläggs i domstol har förkortats . Domstolarnas målbalanser är vidare mindre nu än de var . Trots påtagliga förbättringar uppfyller domstolarna ännu inte alla verksamhetsmål. I syfte att ytterligare förkorta omloppstiderna och minska balanserna bör det därför undersökas om domstolarnas arbetsmetoder och arbetsformer kan förbättras. Ett första steg mot förbättrade arbetsformer är att göra en kartläggning av hur den handläggningsprocess som leder fram till domar och beslut ser ut . En beskrivning på detaljnivå av flödet i handläggningsprocessen för ett mål – med angivande av vilka aktörer och aktiviteter som förekommer – från det att målet kommer in till domstolen tills det avgörs, gör det lättare att se problemområden och förbättringsmöjligheter. Det blir lättare att avgöra bl.a. om någon aktivitet utförs utan att den skapar något egentligt värde för brukarna, t.ex. på grund av onödigt dubbel- arbete. Vidare kan en processkartläggning visa om aktiviteterna ut- förs av rätt person, dvs. om arbetsfördelningen är optimal, och om aktiviteterna kan utföras tidigare i processen eller annars på ett mer effektivt sätt. bedömer att alla domstolar bör göra processkartläggningar. bör ha en stödjande roll i detta arbete. Tingsrättens sammansättning vid huvudförhandling i tvistemål Vid huvudförhandling i tvistemål ska tingsrätten som huvudregel bestå av tre lagfarna domare. Tingsrätten är dock domför med en lagfaren domare i vissa fall, bl.a. om rätten anser att det är till- räckligt att en domare sitter i rätten och parterna samtycker till det. En ordning med ensamdomare medför stora fördelar genom att den främjar snabbheten i förfarandet och motverkar onödigt höga rättegångskostnader. Att tingsrätten består av tre lagfarna leda- möter i stället för av en, innebär i praktiken i många fall att av- görandet försenas med . Det är därför angeläget att tresitssammansättningen inte används i andra fall än när detta är motiverat utifrån målets beskaffenhet. bedömer att det bör överlåtas på tingsrätten att, mot bakgrund av målets beskaffenhet och det som parterna har anfört, avgöra när rätten vid huvudförhandling i tvistemål ska bestå av en respektive tre lagfarna ledamöter. En sådan mer flexibel ordning bör leda till bättre resurs- utnyttjande och snabbare avgöranden samt till att parternas olika intressen kan beaktas i större utsträckning än vad som är fallet . Ett alternativ eller ett komplement till en sådan ordning är att höja beloppsgränsen för vad som utgör mål om mindre värden, s.k. FT-mål. Domstolsintern specialisering innebär att en domstol organiserar sin verksamhet så att endast vissa domare handlägger vissa typer av mål eller handlägger vissa typer av mål i större utsträckning än övriga domare på domstolen. Genom domstolsintern specialisering kan domarna tillägna sig särskild erfarenhet och särskilda kun- skaper på olika områden. Det bör kunna leda till att hand- läggningen blir mer effektiv och till att omloppstiderna blir kortare. Specialiseringen kan vidare leda till ökad kvalitet i dömandet och till en mer enhetlig praxis. Det finns ett betydande utrymme för en mer långtgående domstolsintern specialisering i de allmänna domstolsslagen än den som förekommer . Eftersom större domstolar har bättre förutsättningar än små att uppnå en hög specialiseringsgrad, har detta utrymme blivit ännu större till följd av de genomförda förändringarna av den yttre tingsrätts- och förvaltningsrättsorganisationen. Också de åtgärder som vid- tagits för att skapa ett bredare rekryteringsunderlag för domar- anställningar, förbättrar förutsättningarna för domstolsintern specialisering. Genom sådan specialisering kan i många fall ett stort kunskapsdjup uppnås. bedömer därför att behovet av särskild kompetens i domstolsförfarandet i stor utsträckning kan och bör mötas genom domstolsintern specialisering. För att på bästa sätt kunna utnyttja den kompetens som finns att tillgå bör alla domstolar bl.a. kartlägga vilka särskilda kunskaper och erfarenheter inom olika rättsområden som finns representerade bland domarna på domstolen. Som nämnts gör bedömningen att den allmänna ordningen för domstolsprövningen måste sörja för att alla mål avgörs och med hög kompetens. Mot den bak- grunden anser utredningen att särskilda åtgärder – dvs. för- fattningsreglerade särlösningar – bör användas endast när det finns ett behov av extra stor skyndsamhet eller extra hög eller annan särskild kompetens. Behovet av skyndsamhet eller kompetens för en viss måltyp bör vara särskilt stort i förhållandet till de behov som övriga måltyper har i dessa avseenden. Användningen av särskilda åtgärder är nödvändig eller önskvärd i vissa fall. är användningen så gott som alltid förenad med nackdelar och risker. För att kunna uppnå det önskvärda positiva resultatet genom särskilda åtgärder måste något annat värdefullt gå förlorat. Det gör att särskilda åtgärder enligt utredningens uppfattning bör användas restriktivt. När det konstateras att en måltyp har behov av extra stor skyndsamhet eller extra hög eller annan kompetens, bör vidare alltid den minst in- gripande åtgärden som kan möta behovet användas. Med utgångspunkt i det anförda har ställt upp ett antal principer för när det enligt utredningens uppfattning före- ligger ett behov av särskilda åtgärder. Enligt utredningens bedömning föreligger ett behov av särskilda åtgärder för att uppnå särskild skyndsamhet när: prövningen har betydelse för om en person ska vara fortsatt frihetsberövad, särskilt skyddsvärda eller utsatta personer är parter och utgången i målet har betydelse för deras grundläggande levnads- betingelser, avgörandet blir meningslöst om det inte fattas inom viss eller särskilda skyndsamhetskrav följer av internationella åtaganden. Ett behov av särskilda åtgärder för att uppnå särskild kompetens föreligger enligt utredningens bedömning när: