sou · GYB328 · 2010-04-29 00:00:00 — Med andra ord bör det vara skolhuvudmännen som inventerar behov och brister i lärarkompetensen, och anhåller om särskilda medel för att åtgärda dessa genom fortbildning. Därmed bygger satsningen på ett verksamhetsperspektiv och kräver ett mer kraftfullt ledarskap från skolhuvudmännens sida än tidigare satsningar. Kopplingen mellan lärarfortbildning, och därmed skolutveckling, och den kommunala näringspolitiken lyfts också fram. Eftersom lärarnas behov skiljer sig åt, är det viktigt att det erbjuds ett flexibelt utbud av lärande, innanför och utanför högskolan. I och med att det är skolhuvudmännen som tar initiativ till fortbildningen och att denna integreras i verksamheten, kommer satsningen inte att drabba den enskilda läraren ekonomiskt. Kostnaden för fortbildningssatsningen beräknas vara –2015 (se avsnitt 10.1 och 10.2 för en mer detaljerad konsekvensanalys). 8.3.4Förkortad lärarutbildning för ämnessakkunniga Allvaret i problematiken med bristande ämneskompetens bland lärare inom de ämnen som delegationen bevakar är mycket stort. finns det ett behov av att höja elevernas kunskapsresultat möjligt. Därför finns skäl att göra särskilda insatser som kan ge relativt snabba resultat. Med detta i åtanke föreslår Teknikdelegationen att en satsning görs på en förkortad lärarutbildning för ämnessakkunniga inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. En sådan satsning på förkortad lärarutbildning bör rikta sig specifikt till personer med mycket hög ämneskompetens. En intressant målgrupp utgör disputerade naturvetare, vars förmåga att kunna tillgodogöra sig ny kunskap torde ligga på en så avancerad nivå att studietiden kan kortas betydligt i jämförelse med den reguljära kompletterande lärarutbildningen. därmed kunna möta det framtida behovet av lektorer8 och lärare inom dessa ämnen. Det är väsentligt att den förkortade lärarutbildningen ger den erforderliga kompetensen för att möta behörighetskraven. Igenomförandet bör den vara flexibelt uppbyggd och ges av högskolan i samverkan med skolan. Kostnaden för en särskild förkortad lärarutbildningssatsning för ämnessakkunniga inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT beräknas bli över perioden –2015 (se avsnitt 10.1 för en mer detaljerad konsekvensanalys). 8.3.5Utveckling av undervisningen i skolan Att utveckla undervisningen och stärka relevansen, hela vägen från förskola till gymnasieskola, är viktigt för att stimulera och vidmakthålla elevernas intresse för ämnena. För att kunna göra detta behöver lärare stimulans och stöd till att kontinuerligt utveckla sina metoder och uppdatera sin kunskapsbas. Detta stöd är underdimensionerat med tanke på vidden av problematiken. Teknikdelegationen föreslår därför att en satsning görs på ökad samordning av insatser som syftar till att utveckla skolundervisningen inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. De nationella resurscentrumen inom matematik, kemi, fysik, biologi och bioteknik respektive teknik gör viktiga insatser på detta område och kan bli nyckelaktörer för att förverkliga de nationella strategiska målen. Som det är har de dock ingen gemensam målbeskrivning utan deras uppdrag och finansiering, och därmed genomslagskraft, skiljer sig åt. På IKT-området saknas en nationell resurs helt. För att få effekt och koppla till den nationella strategiska planen, inklusive Teknik- och naturvetenskapskommunernas arbete, samt till det arbete som utförs av olika aktörer och initiativ ute i landet, menar delegationen därför att de nationella resurscentrumen bör samordnas, och att deras mandat bör stärkas och vidgas. Formerna för hur detta ska ske bör utarbetas av Plattform teknik 8 I propositionen till ny skollag (prop. 2009/10:165 Den nya skollagen - för kunskap, valfrihet och trygghet) återinförs lektorer i hela skolväsendet. Regeringen avser även vårproposition (publicering efter detta betänkandes tryckläggning) föreslå införande av yrkeslegitimation för lärare, där ämnesutbildning tillsammans med kortare pedagogisk komplettering föreslås bli en möjlig ingång. och naturvetenskap i dialog med dagens nationella resurscentrum och deras respektive huvudmän. Lärdomar bör särskilt dras från det norska Naturfagsenteret (se avsnitt 5.4.3) inklusive dess arbete med webbaserade lärarresurser länkade till nationella styrdokument, och med spridning av goda exempel och forskningsresultat. Ett särskilt fokus bör också vara IKT och dess effekter på elevers inlärning och utveckling. Kostnaden för satsningen på samordning för att utveckla undervisningen beräknas uppgå till –2015 (se avsnitt 10.1 för en mer detaljerad konsekvensanalys). 8.4Strategiska satsningar: Samhälle Utöver direkta satsningar på skolväsendet och lärarna bör ett antal strategiska satsningar inriktas på samhället i stort, och dess påverkan på barns och ungdomars värderingar. I avsnitt 8.4.1–8.4.3 tillsammans med ställningstagandet i 9.3 ges förslag på insatser som på olika sätt kan förbättra attityder och öka intresset för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Många ungdomar är intresserade av matematik, naturvetenskap, teknik och IKT men väljer ändå inte en utbildning inom områdena. Subjektiva föreställningar om att det är för svårt eller att man inte passar in, dvs. identitetsfaktorer, är vanliga orsaker. Därför räcker det inte med informationsinsatser utan det krävs en mängd åtgärder på olika plan. Som ett led i detta arbete föreslår Teknikdelegationen att större och specifikt inriktade marknadsföringsinsatser görs för att öka intresset för utbildning inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Målet med denna satsning är att öka andelen ungdomar av båda könen som väljer utbildning inom områdena. Preliminära resultat från utvärderingen av Teknikdelegationens kampanj Den breda linjen visar tendenser till förbättrade attityder och ett ökat intresse för NV-programmet. Kampanjen har haft mycket god genomslagskraft och väckt positiva reaktioner i hela målgruppen. För att få full utdelning för den investering som redan gjorts i Den breda linjen, samt för att kampanjen ska kunna ge långsiktiga effekter, anser Teknikdelegationen det rimligt att den får fortsätta , som en del av Plattform teknik och naturvetenskaps verksamhet. Dock bör beslutet om en eventuell fortsättning av kampanjen vara avhängigt resultatet av kampanjens slututvärdering. Teknikdelegationen menar att medel för kampanjarbete i någon form bör avsättas, baserat på erfarenheterna av Den breda linjen, men att formerna för hur sådana insatser bör se ut och vem de ska rikta sig till, naturligtvis måste övervägas och utarbetas löpande inom ramen för det strategiska arbetet. Ett framgångsrikt kampanjarbete som lagt grunden för ett ökat intresse och ökad kunskap kan i sin tur motivera nya typer av utåtriktad verksamhet . Kostnaden för särskilda marknadsföringsinsatser inom ramen för det strategiska arbetet beräknas uppgå till –2015 (se avsnitt 10.1 för en mer detaljerad konsekvensanalys). 8.4.2Samverkan mellan skola och arbetsliv Arbetslivet har en nyckelroll i att bidra till förändrade attityder bl.a. genom att sätta in undervisningen i ett meningsfullt sammanhang, stärka dess verklighetsanknytning, tillhandahålla förebilder och erbjuda karriärinformation. Teknikdelegationen föreslår därför att en satsning görs på mobilisering för samverkan mellan skola och arbetsliv. En sådan satsning bör samordnas av Plattform teknik och naturvetenskap och relatera till det europeiska samarbetet på området och till pågående nationella satsningar (se avsnitt 7.2). Arbetet bör bl.a. bestå i att förmedla goda exempel och forskningsresultat samt att göra utvärderingar av satsningar och projekt. Lärdomar bör särskilt dras av det nederländska exemplet JetNet som samordnas inom Platform Bèta Techniek (se avsnitt 8.6). Kostnaden för satsningen på samverkan mellan skola och arbetsliv beräknas uppgå till –2015 (se avsnitt 10.1 för en mer detaljerad konsekvensanalys). Det är viktigt att ha ett brett samhällsperspektiv i det strategiska arbetet, så att arenor och aktörer utanför det formella utbildningsväsendet kan involveras. Inte minst inom ramen för Teknik- och naturvetenskapskommuner finns en öppning för medverkan från initiativ som direkt riktar sig till barn och ungdomar. Teknikdelegationen föreslår därför att en satsning görs på samordning av initiativ som särskilt inriktar sig på att öka barns och ungdomars intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Teknikdelegationens enkätundersökning ger stöd för att många aktörer efterfrågar ett forum för utökad samverkan, och exempelvis behöver hjälp med marknadsföring, utvärdering och utbyte av erfarenheter.9 Denna roll kan fyllas av Plattform teknik och naturvetenskap. Kostnaden för satsningen på samordning för projekt och initiativ beräknas bli –2015 (se avsnitt 10.1 för en mer detaljerad konsekvensanalys). 8.5Strategiska satsningar: Högskola Teknikdelegationen föreslår även strategiska satsningar på högskoleområdet. Dessa innefattar såväl övergången mellan skola och högskola, inklusive behovet av att öka rekryteringsbasen och stärka studenternas förkunskaper, som högskolans egen verksamhet, inklusive den undervisning som bedrivs och de strukturer som finns för att arbeta för mångfald inklusive jämställdhet. I förslag i avsnitt 8.5.1–8.5.2 tillsammans med ställningstaganden i 9.4, 9.5, 9.8, 9.9 ger delegationen sin syn på detta. 8.5.1Övergången mellan skola och högskola Att övergången mellan skola och högskola är en särskilt svag länk i utbildningskedjan är ett skäl till att betona detta i det fortsatta arbetet. Teknikdelegationen föreslår därför att en satsning görs på stöd till att underlätta övergången mellan gymnasieskola och högskola inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 9 Teknikdelegationen Rapport 2009:1 och Enkät till initiativ. För att tillräckligt många ungdomar ska komma väl förberedda till högskolans utbildningar inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT krävs insatser på flera plan. Att öka rekryteringsbasen kan göras både genom att reformera gymnasieskolans inriktningar så att fler elever bli behöriga och genom att främja intresset för utbildningsvalet. Delegationen återkommer till detta i flera förslag och ställningstaganden. Att underlätta övergången kan också göras genom en förstärkt dialog mellan gymnasieskolan och högskolan. Delegationen föreslår här en fortsättning på de satsningar som samordnar.10 Formen för hur detta ska ske bör utarbetas av Plattform teknik och naturvetenskap i dialog med de aktörer som arbetar med frågorna. Kostnaden för att ge stöd till att underlätta övergången mellan skola och högskola beräknas uppgå till –2015 (se avsnitt 10.1 för en mer detaljerad konsekvensanalys). 8.5.2Utveckling av undervisningen i högskolan Kraven på högskolorna att leverera spetskompetens till en föränderlig arbetsmarknad växer. Dessutom lägger studenter stor vikt vid att utbildningen har en tydlig röd tråd. I utbildningarna måste breda och djupa ämneskunskaper integreras med förmågor, färdigheter och förhållningssätt. Allt detta ställer höga krav på undervisningsmetoderna. har högskolan inte något samlat nationellt stöd till utveckling av undervisningen. Frågan är angelägen både för yrkesutbildningar och generella utbildningar inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Teknikdelegationen föreslår därför att resurser avsätts till att utveckla undervisningen inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT i högskolan. De resurser som avsätts för att utveckla undervisningsmetoderna på högskolan kan syfta till att utveckla utbildningskvaliteten vad gäller forskningsanknytning, anställningsbarhet, innovation, hållbar utveckling, mångfald och andra prioriterade områden. Formen för hur medelstilldelningen ska ske bör utarbetas av Plattform teknik och naturvetenskap i dialog med . 10 Uppdrag till att genomföra utvecklingsinsatser inom matematik, naturvetenskap och teknik. Kostnaden för satsningen på stöd till att utveckla undervisningen i högskolan beräknas uppgå till –2015 (se avsnitt 10.1 för en mer detaljerad konsekvensanalys). En operativ verksamhet är helt nödvändig för att strategin och de strategiska satsningarna ska kunna genomföras. Att det krävs en ny funktion, utöver de myndigheter och andra aktörer som redan arbetar med frågorna, kan motiveras på flera sätt. Inte minst har problemen kommit till en punkt då det är uppenbart att något mer än vad som redan görs , måste till. Det behövs en operativ funktion som arbetar utåtriktat utifrån ett strategiskt fokus specifikt inriktat på matematik, naturvetenskap, teknik och IKT och vars verksamhetsfält täcker både hela utbildningskedjan och samhället i stort. Ingen existerande myndighet eller annan aktör har motsvarande uppdrag och arbetssätt. Också här vill delegationen hänvisa till internationella framgångsexempel, och särskilt framhålla det nederländska Platform Bèta Techniek som ett exempel på att en riktad operativ verksamhet kan ge mycket goda resultat. 8.6.1Plattform teknik och naturvetenskap Teknikdelegationen föreslår att regeringen förutom kommissionen inrättar funktionen Plattform teknik och naturvetenskap för att arbeta operativt med frågorna och understödja strategin genom samordning, medelstilldelning, opinionsbildning och analys. Plattform teknik och naturvetenskap bör samordna och leda det operativa arbetet för att leverera strategin. Det är viktigt att verksamheten blir opinionsbildande, synlig och drivande, varför kommunikations- och informationsfunktionerna bör vara centrala. Till arbetsuppgifterna bör också höra kunskapsspridning, erfarenhetsutbyte, analys, uppföljning och utvärdering. Plattform teknik och naturvetenskap bör verka i partnerskap med andra aktörer för att lyfta det engagemang som finns för frågorna. Plattform teknik och naturvetenskap bör ha ett självständigt mandat med resurser att arbeta operativt med de nya verksamheter som beslutas inom ramen för strategin, t.ex. satsningen på Teknik- Dess uppgifter bör vara att fördela resurser, marknadsföra, administrera och följa upp satsningar. Det operativa arbetet bör understödja samtliga strategiska satsningar. Däremot behöver Plattform teknik och naturvetenskap inte alltid vara utförare. I de fall där en myndighet eller annan aktör redan har liknande uppdrag, bör dessa fortsätta vara ansvariga utförare. Detta gäller t.ex. de verksamheter där , eller högskolorna har ett självklart ansvar. I dessa fall kan Plattform teknik och naturvetenskap bevaka frågorna utifrån de strategiska målen och ha en stödjande och informationsspridande roll. Inom de områden där det finns utförare men där en utvidgad satsning föreslås, bör Plattform teknik och naturvetenskap utveckla verksamheten i nära partnerskap med dessa aktörer. Det gäller exempelvis utveckling av undervisningsmetoder där de nuvarande nationella resurscentrumen har en nyckelroll tillsammans med skolan. Det gäller också samverkan mellan skola och arbetsliv där det finns ett flertal aktörer som arbetar med frågorna. Plattform teknik och naturvetenskap bör här ansvara för att verksamheterna utvecklas i enlighet med den nationella strategin, och att synergieffekter via exempelvis erfarenhetsutbyte kan uppnås. Någon pedagogisk eller ämnesdidaktisk expertroll bör Plattform teknik och naturvetenskap inte ha. För att kunna bevaka också sådana frågor bör istället expertgrupper engageras. Plattform teknik och naturvetenskap bör inrättas med ett femårigt uppdrag inklusive finansiering, varefter verksamheten utvärderas. Även efteråt och åtminstone fram är det realistiskt att förvänta sig att det kommer att finnas behov för en operativ funktion. Formerna för denna bör bestämmas efter femårsutvärderingen. Verksamheten bör vara avhängig av hur det går med förverkligandet av de strategiska målen. En parallell kan dras till där en operativ verksamhet har pågått , och den tillfälliga strukturen (2009) har förlängts ytterligare. Kostnaden för Plattform teknik och naturvetenskaps verksamhet beräknas uppgå till (se avsnitt 10.1 för en mer detaljerad konsekvensanalys). Teknikdelegationens förslag till långsiktigt arbete, inklusive den strategiska överbyggnaden i form av strategisk plan och Kommission för teknik och naturvetenskap, den operativa verksamheten i form av Plattform teknik och naturvetenskap samt de olika strate- giska satsningarna, kan överskådligt sammanfattas i nedanstående figur. Teknikdelegationens förslag till långsiktigt arbete Genom sitt utredningsarbete har Teknikdelegationen identifierat ett antal hinder som måste undanröjas för att det strategiska arbetet ska ha möjlighet att lyckas. Dessa handlar i stor utsträckning om formella regler och system som direkt eller indirekt motverkar kunskap och intresse. Dessbättre pågår flera utbildningspolitiska reformer som ger öppningar till att lösa problemen. Detta är något som delegationen har tagit tillfället i akt att påtala, t.ex. genom att svara på remisser och medverka i offentlig debatt om frågorna. Nedan följer en sammanfattning av dessa inspel.1 Teknikdelegationen ställer sig bakom införandet av tydligare och skärpta behörighetsregler för vilka lärare och förskollärare som får anställas och användas för undervisningen. Frågan behandlades i utredningen och skärpta behörighetsregler (SOU 2008:52) och ingår i propositionen till ny skollag, avsedd att börja tillämpas . Regeringen ämnar också i förordning ge mer detaljerade regler kring behörighet. Teknikdelegationen förespråkar att behörighet får en definition som innebär att lärare ska uppfylla kraven ur samtliga aspekter: utbildning i undervisningsämnet/undervisningsämnena utbildning inriktad mot undervisning i aktuella årskurser Möjligheterna till undantag från dessa krav bör begränsas. 1 Riksdagsrespektive regeringsbeslut väntas i flera av frågorna . Vid tiden för betänkandets tryckläggning vet delegationen därför inte vilket gehör den fått för sina synpunkter. Frågorna måste fortsätta att bevakas i ett långsiktigt perspektiv. regeringen/(fastställande av behörighetskrav) skolhuvudmännen (genomförande) Skolinspektionen (uppföljning och utvärdering). 9.2Implementering av ny lärarutbildning I ett långsiktigt perspektiv är det av stor vikt att utbildningen för lärare håller hög kvalitet. Frågan utreddes i En hållbar lärarutbildning (SOU 2008:109) och regeringen lade fram en proposition (prop. 2009/10:89).Teknikdelegationen har i remiss till utredningen svarat att den ställer sig positiv till en reformerad lärarutbildning och ser nödvändigheten i att höja lärarutbildningens attraktionskraft och status. Teknikdelegationen förespråkar nu att implementeringen av den nya lärarutbildningen lägger särskild vikt vid att blivande lärare får tillräcklig grund i matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. För att åstadkomma detta bör kraven på lärosätena för att erhålla examensrätt vara högt ställda. samtliga utbildningar för lärare i förskola och tidiga årskurser ska ge solida ämneskunskaper i matematik, teknik och naturvetenskap verksamhetsförlagd utbildning ska förstärkas i utbildningen samtliga lärarutbildningar ska innehålla hållbar utveckling som kunskapsområde. Dessutom förespråkar delegationen att stödet till utbildningsvetenskaplig forskning inom områdena stärks. (prövning av examensrätt, kvalitetsgranskning) högskolor som beviljas examensrätt (genomförande) regeringen (resurser till utbildningsvetenskaplig forskning). Teknikdelegationen konstaterar att samverkan mellan skolan och arbetslivet inte har varit någon prioriterad fråga bland skolans reglerade uppgifter. är skolans samverkansuppgift alltför snävt formulerad och handlar alltför lite om hur samverkan kan bidra till pedagogisk utveckling och till att skapa relevans i utbildningen. Samverkansuppgiften har inte heller varit föremål för några nationella utvärderingar. Teknikdelegationen förespråkar att läroplanernas krav på samverkan förtydligas och att en sådan revision följs upp med stöd till implementering samt utvärdering. regeringen/(fastställande av styrdokument) skolhuvudmännen (genomförande) (stöd till genomförande) Skolinspektionen (uppföljning och utvärdering). I utredningen (SOU 2008:27) föreslogs en rad förändringar i den svenska gymnasieskolan. Regeringen följde upp frågorna med propositionen Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan (prop. 2008/09:199). fick sedan bl.a. i uppdrag att utarbeta förslag på struktur och examensmål för de nya gymnasieprogrammen. Teknikdelegationen har i remissvar givit sin syn på de utkast för teknikprogrammet och naturvetenskapsprogrammet som lagt fram. Teknikdelegationen förespråkar att reformen av gymnasieskolans naturvetenskapsprogram och teknikprogram lägger särskild vikt vid att fler blir behöriga till och får relevanta förkunskaper för högre studier inom teknik och naturvetenskap. För att åstadkomma detta förespråkar delegationen en modell där naturvetenskapsprogrammet får en inriktning vid namn Bas som ger full behörighet och relevanta förkunskaper för all högre utbildning teknikprogrammet får en inriktning vid namn Bas som ger full behörighet och relevanta förkunskaper för all teknisk högskoleutbildning, inklusive civilingenjörsutbildning inriktningarna på teknikprogrammet görs om så att samtliga av dessa ger behörighet till minst högskoleingenjörsutbildning. regeringen/(fastställande av programstruktur och examensmål). Reglerna för behörighet till högskolan har reformerats. Införandet av en ny gymnasieskola kommer dock troligen leda till behov av ytterligare översyn. I det sammanhanget förespråkar Teknikdelegationen att nivån på behörighetskraven till ingenjörsutbildningarna bibehålls. (fastställande av områdesbehörigheter). I propositionen Tydligare mål och kunskapskrav – Nya läroplaner för skolan (prop. 2008/09:87) föreslog regeringen en ny läroplansstruktur för . fick därefter i uppdrag att bl.a. utarbeta förslag till nya kursplaner. Teknikdelegationen har i remissvar givit sin syn på de utkast till ny kursplan för teknikämnet som lagt fram. Teknikdelegationen förespråkar där att reformen av teknikämne lägger särskild vikt vid att stärka dess relevans och teknikvetenskapliga grund. För att åstadkomma detta förespråkar Teknikdelegationen att teknikämnet, precis som andra ämnen, får en progression som löper logiskt genom hela utbildningskedjan arbetet med att revidera kursplan i teknik koordineras med arbetet med att revidera gymnasieskolan och lärarutbildningen kursplanerevisionen följs upp med ett verkningsfullt implementeringsstöd i form av utveckling av kommentar- och referensmaterial, fortbildning och kompetensutveckling för lärare, insamling av grundläggande data (om elevprestationer, lärarkompetens m.m.), kvalitetsgranskning och forskningssatsningar. regeringen/(fastställande av styrdokument) skolhuvudmännen (genomförande) (stöd till genomförande) Skolinspektionen (uppföljning och utvärdering). har i uppdrag att ta fram underlag om arbetsmarknadens framtida behov, att användas när universiteten och högskolorna planerar sitt utbildningsutbud. Uppdraget utförs i samarbete med vid och rapporteras i form av en analys av tillgång och efterfrågan på högskoleutbildade inom ett trettiotal utbildningsområden. Teknikdelegationen har identifierat ett behov av att uppdatera den analysmodell som används. Teknikdelegationen förespråkar att målgruppen för planeringsunderlaget tydliggörs, så att det riktas till högskolorna, inte till medier och potentiella studenter, samt att nya prognosmetoder utarbetas som har ett större fokus på kompetenser (och därmed framtida kompetensbehov) i stället för nuvarande fokus på definitioner av yrken och utbildningar. regeringen (fastställande av uppdrag) och (genomförande). har i uppdrag att utvärdera kvaliteten i svensk högre utbildning. Kvalitetssäkringssystemet kommer att förändras i och med regeringens proposition (prop. 2009/10:139). I samband med detta vill Teknikdelegationen poängtera vikten av att mångfalds- aspekter ingår i ett nytt kvalitetsgranskningssystem.