sou · GXB399 · 2010-01-01 00:00:00 — Andra har beskrivit att de blivit kastade in i element, betong- väggar och ner för trappor. Ytterligare andra har berättat att våldet slutade med att de svimmade eller blev liggande i upp för att såren skulle läka. 7.7.10Fått saker kastade på sig Nio personer har berättat att saker har kastats mot dem. Exempel på vad som har kastats är bajsblöja, nyckelknippa, tallrikar och stolar. Åtta av de nio utsattes för denna vanvård i fosterhem. Att kasta föremål efter någon oavsett om det träffar eller inte är i detta material undantagslöst förenat med stark affekt och verkar i intervjupersonernas berättelser ha handlat om okon- Försummelse och övergrepp – resultat trollerade impulsgenombrott från den utpekade förövarnas sida snarare än planerade bestraffningar. Denna typ av våld har regel- mässigt varit förenat också med annan typ av våld, slag, ned- sättande omdömen, hot etc. och berättar i det följande om hur de fått föremål kastade mot sig. misshandlades av både av en fosterbror som var och av fostermodern. När fostermodern inte orkade längre tog fosterbrodern vid. Han slog henne och kastade henne in i väggar och skåp, precis som fostermodern gjorde. Jag flög som en vante. Han slog med öppen och knuten hand. använde han tillhyggen, till exempel skor, som han kastade på mig. Men, berättar , "Fostermodern bara njöt av detta. Ur referat person 483, kvinna född . berättar att fostermodern brukade slå henne men ibland även kasta föremål på henne; När hon inte åt upp maten slängde fostermodern tallrikar i ansiktet på henne. Om de gick sönder sa hon till fosterfadern att det var Gun- som hade haft sönder dem och så fick hon stryk igen. Foster- fadern använde livrem. Då fick ta av sig kläderna medan han slog henne. Det hände att hon svimmande av smärtan. Ur referat person 197, kvinna född . Det är 197 personer som har berättat om att de utsattes för våld med tillhygge. Förövarna i de flesta fall av våld med tillhygge har rapporterats vara fosterfäder, men även fostermödrar förekommer. Det finns en tydlig skillnad mellan vem som har utsatt flickor respektive pojkar. De kvinnor som har uppgett att de utsattes för våld med tillhygge som barn har främst angett fostermödrar som för- övare. De män som har berättat om våld med tillhygge har främst angett fosterfäder som förövare. På institutioner har det mesta våld med tillhygge utövats av institutionspersonal. Men även föreståndare eller chefer förekom- mer som förövare i intervjupersonernas berättelser. Så här berättar en person från en institutionsplacering: De värsta minnena har från barnhemmet. Det var fruktansvärt. Han fick stryk , alla fick det, ofta med en käpp eller en Försummelse och övergrepp – resultat kratta, rakt över ryggen. Föreståndaren var en envåldshärskare, enligt . Ingen annan i personalen vågade protestera eller göra något mot honom. Ur referat person 63, man född , övriga . Bruket av tillhyggen för att utöva fysiskt våld mot barn kan förstås på flera sätt. Tillhygget kan ges en rent instrumentell funktion, att öka för- övarens räckvidd, kraften och effektiviteten i det våld som ska utövas. Därmed ökas också smärtan, hotet, rädslan och skräcken hos den som drabbas. Bruket av ett visst tillhygge kan också ges en symbolisk funktion. Låter man pinoredskapet, riset eller spiskroken hänga framme, vilket flera berättat om, utgör det en ständig påminnelse om vad som väntar den som faller i onåd. Vissa bestraffningar som intervjupersonerna berättar om kan också ritualiseras effektivare med hjälp av tillhyggen, liksom för- nedringen. Att själv få gå ut och hämta riset är exempel på en sådan förnedring, liksom att tvingas tacka och niga för den som utdelar bestraffningen. Sammantaget gäller att oavsett hur våld med tillhygge gått till, eller med vilka avsikter det utövats, har det stått i strid mot anvisningar från den ansvariga tillsynsmyndigheten. Det har ofta utövats i strid med gällande lagstiftning på området, råd- ande rättsuppfattning, normer och värderingar om barns fostran. Våldet kan delas in i tre grupper Efter att ha tagit del av intervjupersonernas berättelser kan ett mönster skönjas. Det våld som intervjupersonerna berättar att de har blivit utsatta för som barn kan grovt delas in i tre grupper. Detta gäller för övrigt också kategorin övrigt fysiskt våld som beskrivs i nästa avsnitt. Det är våldet mot barnet som är indelat i dessa tre grupper, inte de utpekade förövarna. Försummelse och övergrepp – resultat Våld i uppfostrande syfte I kapitlet Vanvård ur ett historiskt perspektiv beskrivs hur våld i uppfostrande syfte haft stöd i en allmän rättsuppfattning, förutsatt att det tillgripits som sista utväg, inte utdelats i affekt, inte orsakat synliga skador samt syftat till barnets bättring. Men förbjöd detta våld i institutionerna och efter 1979 finns det ett totalförbud i landet mot aga. Våld i uppfostringssyfte har precis som mer sadistiskt präglat våld mot barn innehållit inslag av planerad förnedring och beskrivs ibland, som svart pedagogik.9 I det följande återges tre exempel på våld i uppfostringssyfte som två kvinnor och man berättat att de blivit utsatta för. Först skulle gå till skogen och plocka björkris. Sedan skulle hon lägga sig på föreståndarens knä med neddragna byxor och sedan slog föreståndaren henne upprepade gånger. Efteråt skulle niga och tacka föreståndaren. Gjorde hon inte detta blev hon straffad på nytt. Ur referat person 44, kvinna född . Riset hängde både i deras sovrum och på spiselkransen som ett hot. Ur referat person 592, kvinna född . En vanlig bestraffning var att dom smällde en på fingrarna med rågummiband eller lyfte en i öronen, eller vanliga örfilar, om man hade gjort något bus. Det var rektorn som var värst. med en gummislang över ryggen. Han fick ligga på magen med sår över hela ryggen. Ur referat person 74, man född . Våld i affekt avser oplanerat våld, där förövaren i intervju- personernas berättelser drabbats av ett mer eller mindre okontrol- lerat raseri. Detta har ibland skett i samband med berusning. Den utpekade förövaren har misshandlat barnet, med eller utan till- hygge, ibland även utan synbar anledning, åtminstone ur barnets perspektiv. 9 , , Det självutplånande barnet och sökandet efter en äkta identitet, Omarb. ], , , 1995. Försummelse och övergrepp – resultat blev utsatt för fosterfaderns okontrollerade raseri när han misslyckades med mjölkningen. En gång blev slagen med gummislangen till en mjölkmaskin i nacken. Den har rör i båda ändar av koppar. blev så illa slagen att han var hemma från skolan . Då försökte barnavårds- mannen kontrollera hemmet, men fosterföräldrarna ljög för henne och hon fick inte komma in. Ur referat person 359, man född . Sadistiskt våld utgörs i intervjupersonernas berättelser av våld som vi menar utövas på ett utstuderat och planerat sätt, för att åstad- komma största möjliga fysiska skada eller så effektivt som möjligt förödmjuka och förnedra barnet. Ritualer och tillhyggen utgör en typisk inramning för det sad- istiska våldet. I det följande beskriver , och hur det var för dem. Det sadistiska våldet kan även vara riktat emot barnets kön, som i fall. En gång när satt i isoleringsrummet kom föreståndarinnan in och sa att hon skulle ta tempen på . Hon stack termometern med all kraft upp i underlivet.. Ur referat person 332, kvinna född . Det var alltid fosterfadern som slog honom och det var alltid stryk med en särskild ritual. Fosterfadern tog alltid på sig en svart handske på den hand som höll i mattpiskaren innan han slog . Foster- fadern hade ibland en närmast ursäktande förklaring till varför han skulle slå, det gör ont att behöva slå dig på din namnsdag. Ur referat person 804, man född . berättar att han fick gå upp i skogen och plocka riset själv. Före- ståndaren drog av bladen så att det skulle göra ondare. Sedan fick man gå in i klädförrådet, klä av sig på underkroppen och föreståndaren slog tills man var röd. berättar att föreståndaren alltid hade vit fradga i mungiporna efter att han hade piskat en elev. Ur referat person 244, man född . Försummelse och övergrepp – resultat Intervjupersonernas beskrivning av avsiktligt våld riktat mot bar- nets kropp utan tillhygge som kunde innebära; slagen med öppen eller knuten hand, sparkad/trampad/knäad, knuffad/kastad, ska- kad/fasthållen, nedtryckt, lyft/dragen, skallad, nypt, bespottad, kvävd, bränd, dränkt, skållad, kyld, biten, urinerad på, riven, skrub- bad blodig. Barn jagad med bil, hund som hetsades mot barn, barn som tvingades skada sig själv med exempelvis rakblad, är gränsfall men betraktas inte i detta sammanhang som våld med tillhygge och faller således under denna kategori, övrigt fysiskt våld. 7.8.2Sammanfattning, övrigt fysiskt våld Drygt tre fjärdedelar av intervjupersonerna uppger att de varit utsatta för övrigt fysiskt våld. Det föreligger ingen över- eller underrepresentation med avseende på kön eller etnicitet. Övrigt fysiskt våld rapporteras från samtliga decennier som kartläggningen omfattar med viss stigande tendens för inter- vjupersoner födda . Den mest förekommande formen av övrigt fysiskt våld utgörs av slag med öppen hand i ansiktet, s.k. örfil, därefter lyft eller dragen, slagen med knuten hand, knuffad kastad, sparkad/trampad, nypt. Övrigt fysiskt våld har rapporterats från såväl fosterhem som från institution, med någon övervikt för fosterhem. Fosterföräldrar och institutionspersonal har pekats ut som förövare i de allra flesta beskrivna situationerna. I några fall har intervjupersonerna berättat om övrigt fysiskt våld som varit förenat med livsfara, exempelvis sparkar mot huvudet och kvävningsförsök. Det är 306 personer av de 404 intervjuade som har berättat att de drabbats av övrigt fysiskt våld. Det innebär att har rap- porterat om denna vanvård. Försummelse och övergrepp – resultat Det finns inte några signifikanta skillnader i fråga om kön och etnicitet när det gäller intervjupersoner som berättat att de utsatts för övrigt fysiskt våld. Däremot har män rapporterat om att de blivit slagna med knuten näve och duschade/badade med kallt vatten i större utsträckning än kvinnor. Dessutom har 6 män berättat att de varit med om att vuxna uppmanat barn till våld. Ingen kvinna har berättat om detta. Andelen intervjupersoner som berättar om att de blivit utsatta för övrigt fysiskt våld varierar från bland dem som är födda till bland dem som är födda . Det är således flertalet intervjuade från de olika decen- nierna som uppgett att de varit utsatta för övrigt fysiskt våld. Inter- vjupersonernas rapportering om övrigt fysiskt våld har varit störst i gruppen född . 7.8.5Beskrivning av övrigt fysiskt våld Olika typer av övrigt fysiskt våld I den följande tabellen listas alla typer av övrigt fysiskt våld som intervjupersonerna har berättat om. Tabellen visar hur många per- soner som rapporterat om övrigt fysiskt våld men säger inget om hur ofta våldet drabbat dem. Försummelse och övergrepp – resultat SOU 2009:99 Antal personer som berättat om övrigt fysiskt våld Typ av fysiskt våld Slagen med öppen hand Slagen med knuten hand Dusch/bad med kallt vatten eller skållad m avsikt Huvudet nedsänkt i toalett/kar/dike Vuxna uppmanade barn till våld Nersmetad med gödsel/avföring etc. I tabellen redovisas övrigt fysiskt våld som drabbat minst fyra intervjupersoner. Den vanligaste rapporteringen av övrigt fysiskt våld är slagen med öppen hand och därefter de som berättat om att de blivit lyfta eller dragna. Flera av de 102 personer som har berättat om att bli lyft eller dragen har rapporterat att detta våld drabbade dem på flera olika sätt. 93 personer har uppgett att de blivit lyfta eller dragna i håret, 29 i öronen, 11 i armarna och två personer i könsorganen. Så här berättar om hur hon i sin tid i fosterhem utsattes för övrigt fysiskt våld: berättar att hon växte upp i ett fosterhem där hennes foster- pappa regelbundet slog henne med öppen hand på stjärten och drog henne i öronen. Ur referat person 267, kvinna född . Det är 70 personer som har berättat att de blivit slagna med knuten näve. Att bli knuffad eller kastad har rapporterats av sammanlagt 45 per- soner. Vanligast är knuffad/kastad mot element eller vägg. Försummelse och övergrepp – resultat följer knuffad/kastad nerför trappa. En annan form av våld, som rapporterats är att bli kastad upp i luften för att falla fritt mot mark eller golv. Det är 6 personer som har berättat att de utsatts för kvävnings- försök. Två har berättat att de utsattes för detta . beskriver en sådan händelse. berättar att hon låg i en säng med metallfjäderresår i botten. Den gnisslade och rasslade när hon vände sig i den. Detta irriterade sig fosterfadern på och kom in hennes rum om kvällarna och nätterna och la handen för mun och näsa så hon inte kunde andas. Inte förrän hennes fäktande och sparkande efter luft hade upphört och det började svartna för ögonen tog han bort handen och sa åt henne att hon inte fick väsnas så att han inte kunde sova. Ur referat person 159, kvinna född . Utöver det som redovisas i den föregående tabellen har intervjuper- sonerna berättat om att de blivit; lyfta/hållna utanför fönster, skallade, rivna, fått huvudet nedtryckt i spyor, hällts urin på eller kissats på och tvingats att skära sig själv med rakblad. Per berättar att hans fostermamma straffade honom på olika sätt. tvingade hon honom att skära sig i sina fingrar med ett rakblad. Fostermamman stod bredvid och kontrollerade att det kom blod. Ur referat person 186, man född , resandefolket. Två personer har berättat att de blivit skrubbade blodiga med rot- borste och två har berättat att de tvingats till abort utan bedövning. utsattes för sexuella övergrepp av sin fosterpappa. Hon blev gra- vid i unga tonår. Hon förstod inte själv att hon var gravid och gravidi- teten gick så långt att fick ta beslut om abort. När hon väl var på sjukhuset visste fortfarande inte varför hon var där. Hon blev nekad smärtstillande från personalen med orden Det ska kännas av att man dödar ett barn. Ur referat person 191, kvinna född . Andra har berättat om att de fått huvudet nedtryckt i mat, tvingats springa framför en bil, blivit jagade, tvingats rida och bli avkastad, varit utsatt för simundervisning med våldsinslag samt att en hund hetsades att bita intervjupersonen. har berättat att han var placerad på en institution . När han senare greps av personalen tvingade de honom att springa framför deras bil. Ur referat person 329, man född , resandefolket. Försummelse och övergrepp – resultat Flera intervjupersoner har också berättat att de blivit tvångsmedi- cinerade som barn, ofta med lugnande medel. 7.8.6Övrigt fysiskt våld i fosterhem och på institution Övrigt fysiskt våld har förekommit vid fosterhem och insti- tutioner. 225 personer har berättat om övrigt fysiskt våld i foster- hem och 127 personer från institution. Övrigt fysiskt våld har främst rapporterats från fosterhem, men några former har utmärkt sig som institutionsvåld, nämligen duschad/badad i kallt vatten och pennalism. Per berättar om sin tid i ett barnhem: Ett vanligt straff var att han skulle gå tio gånger genom en kall dusch. Vi skulle lära oss att veta hut, berättar . Han sa också att en åter- kommande kommentar från personalen, efter att han blivit bestraffad var är du inte så tuff längre. Ur referat person 204, man född . berättar att han utsattes för pennalism efter det att han rymt. rymde från barnhemmet . Varje gång råkade han ut för olika typer av straff. Bland annat uppmanade föreståndaren andra pojkarna att slå . Efter att de misshandlat berättade pojkarna att de inte hade velat slå honom men att föreståndaren hade sagt: Om ni inte får ordning på den där tattaren får ni aldrig mer per- mission. Ur referat person 138, man, född , resandefolket. 7.8.7Var på kroppen blev barnen slagna? Utredarna har frågat intervjupersonerna var på kroppen de har blivit slagna. Här följer en redovisning av detta. Det vanligaste när det gäller slagen med knuten hand är slag mot huvudet. Därnäst följer slag mot bålen. berättar att det var vanligt med våld från personalen på barn- hemmet. En gång när han gick hem själv från skolan fick han stryk för det av personalen. Det var vanligt med kraftiga örfilar, att de slet i håret och ryckte i öronen. Ur referat person 144, man född på 1950- talet. Försummelse och övergrepp – resultat När det gäller sparkad, trampad, knäad förekommer också upp- gifter om att detta riktats mot huvudet. Annars har detta våld rap- porterats vanligtvis riktat mot bålen. Några intervjupersoner har berättat att de svimmat av under det våld som deras fosterföräldrar utsatte dem för. Den här mannen berättar att han ofta blev slagen och misshandlad i fosterhemmet av fostermodern. Hon var en jävel. Fostermamman slog honom mer eller mindre , drog honom i håret och i öronen. slog hon honom i ansiktet. var smällarna så hårda att han åkte in i väggen. När han blev äldre slog hon honom med knytnäven i ansiktet och sparkade på honom. var det så mycket stryk att han svimmade av. Ur referat person 393, man född . Det är 306 personer som har rapporterat om övrigt fysiskt våld. Fosterföräldrar och institutionspersonal inklusive förestånd- are/chefer för institutioner är de mest frekventa utpekade för- övarna när det gäller övrigt fysiskt våld. Därnäst följer andra pla- cerade barn och biologiska barn i fosterhemmet. Skolpersonal respektive sjukvårdspersonal förekommer i drygt tjugo rapporterade fall vardera. berättar om ett fosterhem där han vanvårdades av båda foster- föräldrarna. Han beskriver sin fosterpappa som mycket aggressiv och oberäknelig. nämner bland annat att fosterpappan ofta drog och lyfte honom i håret. Han ska också ha slängt in i ett element . berättar också att fostermamman spottade på honom . Ur referat person 470, man född . Kvinnor har rapporterat fostermödrar som förövare i större utsträckning än män. Motsatsen gäller för vanvård som rapport- erats av män. De har rapporterat fosterfäder oftare än mödrar. Män har i flest fall rapporterat institutionspersonal som förövare. beskriver hur fostermodern brukade duscha henne. berättar att när hon var liten brukade fostermamman duscha henne med ömsom kallt vatten och ömsom skållhett vatten. Det ingick i fostermammans tvagning av henne. Ur referat person 463, kvinna född , finsk. Försummelse och övergrepp – resultat 7.9Hot och hotfulla situationer Situationer , händelser, stämningar och hotelser, uttalade eller outtalade, där intervjupersonerna beskriver hur de som barn upplevt stark rädsla, oro eller förvirring. 7.9.2Sammanfattning, hot och hotfulla situationer av de intervjuade har berättat att de varit utsatta för hot och hotfulla situationer. Utredningen skiljer på nio olika typer av hot: hotad till livet, utsatt för fysiska hot, bevittnat fysiska hot emot andra, bevittnat våld emot andra, utsatt för hot om kastrering/sterilisering, utsatt för hot om att bli ivägskickad, ignorerad rädsla, utsatt för religiösa hot och hot i samband med tillsynsbesök. Hot i samband med tillsynsbesök har mestadels varit för- knippade med att tvingas ljuga om försummelse och övergrepp. Trettio personer beskriver att de varit hotade till livet. Vid såd- ana tillfällen har det även förekommit skjutvapen, kniv, yxa, etc. Hot och hotfulla situationer har rapporterats i störst utsträckning från fosterhem. Nära dubbelt så många kvinnor som män har upp- gett att de bevittnat fysiskt våld mot andra eller utsatts för hot om att bli ivägskickad. Fler män än kvinnor har rapporterat om hot om sterilisering eller kastrering och tre av dessa åtta tillhör resande- folket. Yngre personer rapporterar om hot och hotfulla situationer i något högre utsträckning än de äldre. 167 av 404 personer har berättat att de utsatts för hot eller hotfulla situationer. Det innebär att av intervjupersonerna rap- porterat om denna vanvård. 100 är kvinnor och 67 män. 29 inter- vjupersoner tillhör någon etnisk minoritet eller har utländsk här- komst. Försummelse och övergrepp – resultat En större andel av de yngre intervjupersonerna har rapporterat om hot och hotfulla situationer. 7.9.5Beskrivning av hot och hotfulla situationer Olika typer av hot och hotfulla situationer Vi har valt att presentera hot och hotfulla situationer i nio grupper av vanvårdskategorier. 2.Fysiska hot mot barnet/våldsamma situationer 3.Bevittnat fysiska hot mot andra (än sig själv) 4.Bevittnat våld mot andra 5.Hot/försök till sterilisering/kastrering 6.Hot om att bli ivägskickad 9.Hot vid tillsynsbesök eller tvingats ljuga om vanvård I den följande tabellen listas hur många intervjupersoner som rap- porterat om de olika grupperna av vanvårdskategorier. Tabell 7.10 Antal kvinnor och män som rapporterat om hot och hotfulla situationer Typ av hot och hotfulla situationer Fysiska hot mot barnet/våldsamma situationer Bevittnat fysiska hot mot andra än barnet Bevittnat fysiskt våld mot andra Hot/försök till sterilisering/kastrering Hot om att bli ivägskickad Religiösa hot/ritualer Hot vid tillsynsbesök eller tvingats ljuga om vanvård/övergrepp Försummelse och övergrepp – resultat Det är 167 personer som under intervjuerna berättat om hot och hotfulla situationer. Det vanligaste är att intervjupersonerna berättar att de som barn bevittnat våld mot andra än dem själva (67 personer). Därefter kommer berättelser om hotfulla och eller våldsamma situationer som de själva varit utsatta för (60). 45 personer har hotats med att bli ivägskickade från fosterhemmet eller institutionen till ett värre ställe. Nära dubbelt så många kvinnor som män har uppgett att de bevitt- nat fysiskt våld mot andra eller utsatts för hot om att bli iväg- skickad. 6 män har rapporterat om hot om sterilisering eller kast- rering. Två kvinnor uppgett att de hotats med sterilisering. Av de åtta personer som hotats med sterilisering tillhör tre resandefolket. 7.9.6Hot och hotfulla situationer i fosterhem och på institutioner Hot och hotfulla situationer har i beskrivningarna främst utspelat sig i fosterhem. Det som särskilt utmärkt sig är rapporter om att; barnet har bevittnat fysiska hot mot andra än sig själv; att barnet hotats om att bli ivägskickad; att barnet hotats vid tillsynsbesök eller tvingats ljuga om försummelse och övergrepp. Ingen rap- porterad vanvård som presenteras i detta avsnitt har rapporterats i större utsträckning från institution. Det är 30 personer som har berättat att de hotades till livet med eller utan vapen. Lika många män som kvinnor har blivit hotade med vapen men dubbelt så många kvinnor (12 ) än män (6) har berättat om att de blivit hotade till livet. Ungefär hälften av de 30 personerna har upp- gett att hotet har drabbat dem , några har uppgett att de drabbats och tre personer att det drabbat dem ofta. En intervjuperson har berättat att han blivit jagad av sin foster- far med yxa, en annan att fostermodern hotade med att hugga henne i handen med en kniv, flera har vittnat om att blivit hotade Försummelse och övergrepp – resultat Merparten av intervjupersonerna som uppger att de som säger sig ha blivit hotade till livet har rapporterat detta från fosterhem. bodde i ett fosterhem . berättar att hon fick utstå hugg och slag både med och utan tillhygge av fostermamman. ska fostermamman ha sagt till sin make, så att hörde: slår jag ihjäl henne. Ur referat person 199, kvinna född , övriga . Hotad till livet med vapen bodde i ett fosterhem. Han berättar att det var de värsta åren under hans barndom. Han berättar att mord- hotades han och de andra barnen i familjen. Fosterfadern hade ställt upp dem på gårdsplanen och stod med en laddad älgstudsare och för- klarat att han skulle skjuta dem. Fosterfadern lugnade ner sig och fyrade inte av några skott. Ur referat person 353, man född . 7.9.8Fysiska hot mot barnet/våldsamma situationer Det är 60 personer som har berättat att de utsattes för fysiska hot eller våldsamma situationer. Det handlar alltså om vanvård som varit direkt eller indirekt riktat mot det enskilda barnet.