sou · GYB388 · 2010-11-30 00:00:00 — Den här rapporten sammanfattar också forskningen kring tre huvudsakliga områden där yrkesutbildningens utformning kan vara av betydelse för ungdomars arbetsmarknadsinträde. Den första handlar om betydelsen av antagningskrav för inträde till gymnasie- skolans yrkesprogram. Denna fråga är aktuell i samband med gym- nasiereformen 2011 som innefattar en skärpning av antagningskra- ven, både till studie- och yrkesförberedande program, men tyvärr visar genomgången att mängden relevant forskning är begränsad. Den andra frågan berör yrkesutbildningens längd och innehåll, där det finns tydliga studier av de reformer som yrkesutbildningen har genomgått . Den tredje frågan berör betydelsen av var yrkesutbildningen äger rum, d.v.s. om den är arbetsplatsförlagd eller skolförlagd, ett område där det finns en hel del internationella studier. Bilaga 2 till LU2011 I korthet visar den forskning som finns att skärpta behörighets- krav till yrkesprogrammen kan leda till att andelen elever som ställs utanför gymnasieskolans nationella program ökar. Detta drabbar särskilt elever med svaga studieresultat. När det gäller yrkesutbild- ningens längd visar forskningen att förlängningen av utbildnings- tiden från två till (som var en del av gymnasiereformen 1991) ledde till att andelen som fullföljer gymnasiestudierna minskade, d.v.s. avhoppen har blivit fler. Beträffande yrkesutbildningens inne- håll visar genomgången att svenska yrkeselever tillbringar en rela- tivt liten andel av studietiden på arbetsplatsförlagd praktik jämfört med andra länder. Dessutom uppfylls inte alltid de minimikrav som reglerar mängden praktik varför det är rimligt att tro att många elever som avslutat yrkesutbildningar har dåligt utvecklade kontak- ter med arbetslivet. Då informella kontakter och sociala nätverk är mycket viktiga för ungas arbetsmarknadsinträde, särskilt för unga utan högre utbildning, blir det ännu viktigare att skolan och arbets- livet samarbetar och hjälper eleverna att skapa dessa kontakter med arbetslivet. En ytterligare fråga gäller tillgången på praktikplatser för olika elever. Barn till invandrade föräldrar tycks i lägre grad göra praktik på arbetsplatser än vad andra elevgrupper gör, något som kan bidra till negativ social selektion. visar forskningen att lärlings- utbildning leder till lägre arbetslöshet efter avslutad utbildning än vad den skolbaserade yrkesutbildningen gör. Detta framkommer både vid länderjämförelser, sysselsättningen bland ungdomar är systematiskt högre i de länder som har välutvecklade lärlingssystem än i länder som saknar detta, och i studier som jämfört olika utbildningsformer inom länder. Resultaten tyder på att en ökning av andelen arbetsplatsförlagd utbildning är den viktigaste punkten på dagordningen om man vill förbättra ungdomarnas arbetsmarknadssituation genom reformer inom yrkesutbildningen. En hårdare reglering av den arbetsplats- förlagda praktiken (som t.ex. att avlägsna undantaget som tillåter skolförlagd praktik) skulle leda till att skolorna realiserar den angivna mängden arbetsplatsförlagd utbildning, vilket troligen har positiva effekter, framförallt för svaga grupper som tycks över- representerade bland de som fått relativt lite arbetsplatsförlagd utbildning i det nuvarande systemet. Om yrkesutbildningar som inte lever upp till mängden arbetsplatsförlagd utbildning inte tillåts få fortsätta kommer även utbudet av utbildningsinriktningar styras i riktning mot behovet på den lokala arbetsmarknaden. Bilaga 2 till LU2011 i förlängningen kunna leda till ett utbud av yrkesutbildningar som i högre grad utbildar till en existerande arbetsmarknad. Den nya gymnasiereformen 2011 går delvis i denna riktning i och med introduktionen av lärlingsutbildningen, där minst hälften av utbild- ningstiden är förlagd till en arbetsplats. Regleringen av mängden APU (minst ) finns dock kvar för de som väljer en annan yrkesutbildning än den som ges av lärlingsspåret. har regleringen kring det undantag i gymnasieförordningen som tillåter skolor att använda sig av alternativet skolförlagd praktik om det saknas praktikplatser skärpts uppdatering av lagtexten (se fotnot 7) men innebörden är även efter uppdateringen att alternati- vet skolförlagd praktik fortsättningsvis finns kvar.6 (SFS 1992). 6 6 § Om arbetsplatsförlagt lärande inte kan erbjudas på ett yrkesprogram får utbildningen anordnas bara om 1. planerade platser för arbetsplatsförlagt lärande inte kan tillhandahållas på grund av omständigheter som huvudmannen inte kunnat råda över, eller 2. utbildningen av säkerhetsskäl inte kan förläggas till en arbetsplats utanför skolan. Det arbetsplatsförlagda lärandet ska i de fall som avses i första stycket bytas ut mot motsvarande utbildning förlagd till skolan. Innan huvudmannen beslutar om detta ska samråd ske med det lokala program- rådet. Om utbildning har skolförlagts på grund av vad som sägs i första stycket 1, ska huvud- mannen vidta de åtgärder som behövs för att utbildningen ska förläggas till en arbetsplats. Förordning (2010:1040). Albaek, K. (2005), Om lærepladsspørsmålet, Nationaløkonomisk , 1, 1–25. (2000), Marknad eller utbildningspolitik? Om ungdomars extrajobb och den arbetsplatsförlagda utbild- ningen som väg in i arbetslivet, Arbetsmarknad & Arbetsliv, 6(3), 167–184. Baumert, J., Maaz, K., Trautwein, U. och Lüdtke, O. (2010), Edu- cational Transitions and Differential Learning Environments: How Explicit Between-School Tracking Contributes to Social Inequality in Educational Outcomes, Child Development Per- spectives, 2(2), 99–106. Betts, J. och Grogger, J. (2003), Achievement, educational attainment, and entry-level earnings, Economics of , 22(4), 343–352. , A., , P., , J. E. och , B. (2010), Den svenska utbildningspolitikens arbetsmarknads- effekter – Vad säger forskningen?, rapport 2010:13 . Bishop, J. och , F. (2001), The impacts of minimum compe- tency exam graduation requirements on high school graduation, college attendance and early labor market success, Labour Eco- nomics, 8(2), 203–222. , S., Deveraux, P. och Salvanes, K. (2005), Why doesn't Fall Far: Understanding Intergenerational Transmission of Human Capital, 95(1), 437–449. Blau, D. och Robins, P. (1992), for the Employed and Unemployed, , 98(3), 637–655. Brunello, G. och Checchi, D. (2007), ? Economic Policy, 22, 781–861. Bilaga 2 till LU2011 Crul, M. (2007), Pathways to Success for the children of immigrants, Bertelsmann Stiftung and Migration Policy Insti- tute. Cockx, B. och Picchio, M. (2009), Are Short-Lived to Long-Lasting ? , nr 4007. , P., Heraes E., och Baker, M. (1994), Vocational Education and Training in and , in Training and the private sector, . (red. ), , . Figlio, D. och , M. (2004), Do high grading standards affect student performance? , 88(9–10), 1815–1834. , och , V. (2002), The Transition from Apprenticeship Training to Work, , 23(5), 411–425. (2003), Returns to Education in Context: and Transition Outcomes in European Labour Markets, i W. Muller and M. Gangl (red. ), Transitions from Education to Work in Europe – the Integration of Youth into EU Labour Markets, , . (1999), Education and Globalization in Europe and East : Convergent and Divergent Trends, , 14(1), 55–71. (2009), Förlängningen av yrkeslinjerna på gymnasiet: effekter på avhopp, utbildningsnivå och inkomster, Ekonomisk Debatt, 37(8), 61–75. Hanushek, E. A., och Wössmann, L. (2006), Does Educational Tracking Affect Performance and Inequality? Difference in Difference Evidence Across Countries, , 116, 63–76. Helland, H. och Støren, L. (2006), Vocational Education and the Allocation of Apprention of Apprenticeships: Equal Chances for Applicants Regardless of Immigrant Background? , 22(3), 339–351. Herzog-Punzenberger, B. (2003), Ethnic Segmentation in School and Labor Market – 40 year Legacy of Austrian Guestworker Policy, International Migration Rewiew, 37(4), 1020–1144. M. och Datcher Loury L. (2004), , Neighborhood Effects, and Inequality, , 42(4), 1056–1093. Bilaga 2 till LU2011 (2001), Getting Tough? The Impact of on Student , Educational Evaluation and Policy Analysis, 23(2), 99–122. , J. O. (2007), Gymnasiets yrkesutbildningar efter refor- men – mer valvärda alternativ?, pp. 123–142 i J. (ed. – vart leder den? Om ungdomar, yrkesutbild- ning och försörjning, SNS, . Kemple, J. och , J. (2004), Career : Impacts on Labor Market Outcomes and Educational Attainment, . Kemple, J. och , C. (2008), Career : Long-Term Impacts on Labor Market Outcomes, Educational Attainment, and Transitions to Adulthood, . Lillard, D. och DeCicca, P. (2001), Higher standards, more dropouts? Evidence within and across time, Economics of Edu- cation Review, 20(5), 459–473. Meghir, C. och , M. (2005), Educational Reform, Ability and Family Background, , 95(1), 414–424. , O. (2005), Har ungdomsarbetslöshet lång- siktiga effekter?, Arbetsmarknad och Arbetsliv, 11(3), 147–156. , O. (2009), Varför är den Svenska Ungdoms- arbetslösheten så hög? (2004a), Learning for Tomorrows world: First Results from 2003, , . (2004b), Completing , an Survey of Upper Secondary Schools, , . (2006), The for , , . (2008a), Economic Surveys , , . (2008b), Learning for , Reviews of Vocational Education and Training, , . (2009), Education at a Glance 2009, Indicators, . (2010a), Rising Youth Unemployment During the Crisis: How to Prevent Negative Long-Term Consequences on a Generation, Social, Employment and Migration Papers, no. (2010b), Learning for , Synthesis Report of the Reviews of Vocational Education and Training, , . Bilaga 2 till LU2011 , J. och Wadensjö, E. (2006) Lärlingsutbildning – ett återkommande bekymmer eller en oprövad möjlighet?, ESS Rapport 2006:4. , J. och Panican, A. (2008), Ungdomars väg från skola till arbetsliv, TemaNord, Rapport 584. Parey, M. (2008), Vocational Schooling versus Apprenticeship Training – Evidence from , manuscript. Pekkarinen, T., Uusitalo, R. och , S. (2009), School tracking and intergenerational income mobility: Evidence from the Finnish comprehensive school reform, nomics, 93(7–8), 965–973. Pellizzari, M. (2004), Do Friends and Relatives Really Help in Getting a Good ?, CEP Discussion Paper, no. Quintini, G., , J. P., och , S. (2007), The Changing Nature of the School-to-Work Transition Process in the Countries, , no. (2001), The School-to-Work Transition: A Perspective. , 39(1), 34–92. SCB (2008), Etablering på arbetsmarknaden, efter gymna- sieskolan, Temablad 2008:2, . SCB (2009), Tema utbildning, Statisktiska meddelanden, AM 11 , . (2000), Ungdomsarbetslösheten i ett internationellt perspektiv, rapport (4), politisk utvärdering. , och , R. (2010), Social inequality of reading literacy: A longitudinal analysis with cross-sectional data of PIRLS 2001 and 2000 utilizing the pair wise matching procedure, Research in Social Stratification and Mobility, 28(1), 109–133. SFS (1992), Gymnasieförordningen, 1992:394. SFS (1999), Gymnasieförordningen, Utbildningens innehåll – Arbetsplatsförlagd utbildning, 1999:844. SFS (2007), Förordning om försöksverksamhet med gymnasial lär- lingsutbildning, 2007:1349. Skedinger, P. (2007), The design and effects of collectively agreed minimum wages, evidence from , WP. Skedinger, P. (2008), Effekter av anställningsskydd – vad säger forsk- ningen, , . Bilaga 2 till LU2011 (1999), Skolan och den föränderliga ekonomin, rapport nr 179, , . (2001), Barnomsorg, skola och vuxenutbildning. Skol- verkets lägesbedömning 2001, rapport nr 211, , . (2004), Arbetsplats för Lärande – Om Samverkan mellan Skola och Arbetsliv, , . (2005), , , . (2006), Educational results, national level, rapport nr 274, , . (2007a), Descriptive data on pre-school activities, school- age childcare, school and adults education in , rapport nr. 283, , . (2007b), Heltid och resursförstärkning – utvecklingen av individuella program, dnr: 2006-03130, , . (2008) Studieresultat i gymnasieskolan – en statistisk beskrivning av ofullständiga gymnasiestudier, , . (2009), lägesbedömning 2009, rapport nr. 337, , . (2010a), Barn, elever och personal. Riksnivå, rapport nr. 347, , . (2010b), En ny gymnasieskola – GY 2010, , . (2010c), Redovisning av uppdraget att redovisa omfatt- ningen av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning och hur statsbidraget har använts, , . SOU 1981:96, En reformerad gymnasieskola. Ett principbetänkande av gymnasieutredningen, , . SOU 1993:85, Ursprung och Utbildning – Social Snedrekrytering till högre studier, , . SOU 2008:27, – en reformerad gymnasieskola, , . SOU (2009:85), Gymnasial lärlingsutbildning – hur blev det?, Del- betänkande av , , . SOU (2010:19), Lärling – en Bro Mellan Skola och Arbetsliv, , . Bilaga 2 till LU2011 , M., och Uusitalo, R. (2010), School Choice and Seg- regation: Evidence from an Admission Reform, , 112(1), 55–76. van der Velden, R., och Wolbers, W. M. (2001), The Integration of into the Labour Market within Union: the Role of Institutional Settings, , working paper no 2001/7E. Wolbers, M. (2007), Patterns of Labour Market Entry: A Comparative Perspective on School-to-Work Transitions in 11 European Countries, Acta Sociologica, 50(3), 189–210. Worbs, S. (2003), The Second Generation in : Market, , 37(4), 1011–1038. , , , R., , och , A. (2006), Fritt inträde? Ungdomars och invandrades väg till arbete, , . , och , D.-O. (2007), Do When and Where Matter? Initial Labor Market Conditions and Immigrant Earnings, , 117, 422–448. Appendix A: Arbetslöshet och utbildningsinriktning7 Detta appendix beskriver hur arbetslöshetsrisken under övergångs- fasen från gymnasium till arbete beror på utbildningens inriktning. Analysen baseras på registerbaserad statistik från Arbetsförmed- lingen. Det bör noteras att det finns ett antal skillnader mellan denna statistik och den officiella arbetslöshetsstatistiken. Den officiella arbetslöshetsstatistiken baseras på urvalsundersökningar (arbetskraftsundersökningarna) där intervjupersoner ombeds svara på frågor om i vilken utsträckning de arbetar, och om de inte gör det, om de söker arbete eller väntar på ett arbete som ska börja . I den officiella statistiken räknas de som inte arbetar men aktivt söker efter (alternativt väntar på) ett arbete som arbetslösa, vilket också är den rådande internationella definitionen av arbetslöshet. Ett alternativt sätt att mäta arbetslöshet är att använda sig av Arbetsförmedlingens register över inskrivna per- soner. En nackdel med detta är att inte alla arbetslösa skriver in sig vid förmedlingen, framförallt inte bland de unga som ofta inte har rätt till arbetslöshetsersättning. En annan nackdel är att det inte är säkert att alla inskrivna faktiskt söker efter arbete, vilket innebär att inte alla inskrivna med säkerhet är arbetslösa enligt den gängse definitionen. Fördelen med att använda registerdata är dock att de är mer heltäckande och lättare kan kopplas till andra datakällor. 7 Beräkningarna i detta appendix är gjorda av . Appendix A: Arbetslöshet och utbildningsinriktning Bilaga 2 till LU2011 För att studera hur arbetslöshetsrisken varierar mellan olika utbildningsinriktningar på gymnasiet kombinerar vi arbetsförmed- lingens statistik med data från utbildningsregistret, vilket innehåller uppgifter om de som avslutat respektive gymnasie- skolan.8 Vi mäter arbetslöshetsrisk som antalet dagar personen är inskriven vid Arbetsförmedlingen under som personen gått ut från gymnasiet. Vi inkluderar tid i olika typer av åtgärder, men inte tid i sökandekategorier som innebär arbete, som till exempel timanställning. Vi kodar lokala specialutformade program och program vid friskolor som tillhörande de närmast liggande nationella programmen. De program som helt saknar koppling till nationella program, som exempelvis , kodas som övrigt. Tabell A1 visar hur arbetslösheten varierar mellan olika utbild- ningsinriktningar. Tabellen visar att den genomsnittlige gymnasis- ten har 26 dagars registrerad arbetslöshet under det halvår som följer efter att han eller hon avslutat gymnasiet. Antalet dagar är något högre för yrkesinriktade program och det finns betydande skillnader mellan olika program. Tabellen visar dock även att grundskolebetygen skiljer sig åt betydligt mellan de som går olika program, vilket innebär att de skillnader i utfall vi ser lika gärna kan bero på skillnader mellan de studenter som väljer olika program som på programmen i sig. För att ta så långt det är möjligt ta hänsyn till att de som går olika program kan skilja sig åt systematiskt i andra avseenden skattar vi en regressionsmodell som tar hänsyn till betydelsen av familjebakgrund och grundskolebetyg. Resultaten redovisas i tabell A2. Alla skattningar visar skillnader i antal dagar av arbetslöshet jämfört med en referenskategori (omvårdnadsprogram, man, bland de högsta i betygsfördelningen, 2006) efter att hänsyn tagits till de andra faktorerna som visas i tabellen och till familjebakgrund. Skattningarna av programeffekter visar till exem- pel hur många fler dagar i arbetslöshet under avgångsåret studen- terna på olika program hade jämfört med liknande studenter som gått omvårdnadsprogrammet. Storleken på skattningarna förstås bäst om de sätts i relation till medelvärdet som var 26 dagars arbetslöshet . Resultaten visar att det finns betydande skillnader i utfall även efter att hänsyn tagits till föräldrabakgrund och grundskolebetyg. 8 De data som används i analysen har även använts av (2008, Box 4.2) för att studera risken för långtidsarbetslöshet bland ungdomar. Bilaga 2 till LU2011 Appendix A: Arbetslöshet och utbildningsinriktning Studenter som gått naturbruksprogrammet, estetiskt program eller medieprogrammet tillbringade exempelvis fler dagar i arbetslöshet än studenter med liknande betyg och föräldrabakgrund som gått omvårdnadsprogrammet (skillnaden var ). Omvårdnadsprogrammet är det program som var mest framgångs- rikt i detta avseende, men skillnaderna mot bygg-, fordons- eller industriprogrammen är små och inte statistiskt säkerställda. De stora studieförberedande programmen natur-, teknik- och sam- hällsprogrammen, placerar sig i mitten av fördelningen. Genomgående visar resultaten också att studenter med lägre grundskolebetyg har en högre arbetslöshetsrisk, skillnaderna mel- lan de med sämst och bäst betyg är i samma storleksordning som skillnaderna mellan de program som är förknippade med högst och lägst arbetslöshetsrisk. Som visas av (2008) är även risken att fastna i långvarig arbetslöshet större för dem med låga grund- skolebetyg. Vi ser också att yrkesinriktade program som utförts i en lokal form (antingen via en friskola eller via en specialinrikt- ning) är förknippade med en något högre arbetslöshetsrisk än mot- svarande nationella program, men dessa skillnader får i samman- hanget betraktas som små. Även könsskillnaderna och skillnader mellan olika år är av mindre betydelse än betygs- och programskill- naderna. Appendix A: Arbetslöshet och utbildningsinriktning Bilaga 2 till LU2011 Registrerad arbetslöshet vid arbetsförmedlingen under gymnasieavgångsåret (2006) Livsmedelsprogrammet (LP) Naturresursprogrammet (NP) Barn och fritid (BF) Handelsprogrammet (HP) Mediaprogrammet (MP) Hotel och restaurang (HR) Elprogrammet (EC) Hantverksprogrammet (HV) Fordonsprogrammet (FP) Industriprogrammet (IP) Omvårdnadsprogrammet (OP) Energiprogrammet (EN) Byggprogrammet (BP) Estetiskt program (ES) Tekniskt program (TE) Samhällsvetarprogrammet (SP) Naturvetarprogrammet (NV) Bara de med grundskolebetyg är med i datamaterialet (1146 observationer tappas). Övriga innehåller studenter från program som saknar koppling till nationella program (till exempel Waldorf, International Baccalaureate, och inriktningar med nationellt intag). Endast de med slutbetyg enligt gymnasieregistret ingår. Betygsrangen är räknat som plats i den totala betygsfördelningen () vid slut. Medelvärdet är högre än 50 eftersom de med lägre betyg mer sällan går klart gymnasieskolan. Källa: och utbildningsregister. Bilaga 2 till LU2011 Appendix A: Arbetslöshet och utbildningsinriktning Tabell A.2 Skillnader i antal dagar som registrerat arbetslös beroende på typ av inriktning med hänsyn taget till grundskolebetyg och familjebakgrund (2002–2006) 29,138** (1,851) 2,534** (0,430) 23,040** (1,522) 22,229** (1,585) 18,448** (1,642) 28,797** (1,971) 18,049** (1,577) 26,364** (1,296) 17,671** (3,488) 18,768** (1,071) 17,640** (1,653) 15,650** (0,952) 17,550** (1,936) 12,842** (0,854) 16,952** (1,276) 9,331** (0,781) 16,182** (1,347) 7,020** (0,718) 15,878** (1,538) 4,913** (0,652) 15,127** (1,525) 2,648** (0,581) 14,655** (1,493) 6,874* (2,679) (2,023) -1,206* (0,525) (1,722) 1,600** (0,505) (1,634) 3,785** (0,484) 5,988** (0,544) 3,218** (1,168) -0,979 (0,850) -3,884** (1,456) (3,155) 3,176* (1,246) (0,575) (3,797) Skattningarna är baserade på jämförelser mellan syskon som valt olika inriktningar. Urvalet består av avgångna från gymnasiekolans program som har grundskolebetyg och som har minst ett syskon som också uppfyller detta villkor. Kategorin med lägst arbetslöshet har valts som referens (med undantag för år). Källa: , flergenerationsregistret och utbildningsregistren. * och ** indikerar att skattningen är skild från noll med 95 resp. 99 procents säkerhet. Vocational Training and Labor Market Youth unemployment in has increased during the past decade to an extent that the Swedish youth unemployment rate is currently among the highest in the member countries (2008). Against that background, this report examines the transition from upper secondary school to employment for those youths who do not intend to continue to higher education in . Three facts suggest that the design of vocational upper secondary educations may be of major importance. First, many youth unemployment spells start directly after the end of upper secondary education. The large number of unemployment spells at this point suggests that the transition from school to work might be improved upon. Second, the youth unemployment rates and the speed of transitions into the labor market appear to be partly determined by the fields of study. Third, while the unemployment spells on average are quite short, we know that those youth who experience long jobless spells are mainly drop-outs from upper secondary education. While students in certain vocational tracks (such as electricity and construction programs) to a large extent tend to graduate within the statutory time, the same is only true for and of students in the industrial and vehicle pro- grams. These facts suggest that the design of vocational education in upper secondary school is important for understanding the poor performance of the Swedish youth labor market. Taking this as the point of departure, this report reviews the international research literature and interprets it in the context of the Swedish system of upper secondary education. Three main questions are addressed: The first one concerns the importance of admission rules to voca- tional education, a question that is of particular interest as stricter rules (both to school-based and apprenticeship programs) are to be implemented as a part of the 2011 upper secondary school reform. The second question is about the length and content of vocational education, which is mainly addressed by examining research about previous school reforms. The third question concerns the impor- tance of workplace-based and school-based vocational education. This section also discusses apprenticeships which have been virtu- ally non-existent in but are being introduced as a pilot scheme. Finally, the report suggests potential changes in the design of vocational education that might help to reduce youth unemplo- yment in . Improving the school-to-work transition for vocational students – what do we know from research? Admission to programs in upper secondary school is restricted through requirements on students previous school grades.