sou · GXB375 · 2010-01-01 00:00:00 — Den som har vårdnaden om ett barn har ett ansvar för barnets personliga förhållanden och ska se till att barnets behov enligt ovan blir tillgodosedda. Barnets vårdnadshavare svarar även för att barnet får den tillsyn som be- hövs med hänsyn till dess ålder, utveckling och övriga omständig- heter samt ska bevaka att barnet får tillfredsställande försörjning och utbildning. I syfte att hindra att barnet orsakar skada för någon annan ska vårdnadshavaren vidare svara för att barnet står under uppsikt eller att andra lämpliga åtgärder vidtas (6 kap. 2 § andra stycket ). Vårdnadshavaren har rätt och skyldighet att bestämma i frågor som rör barnets personliga angelägenheter. Vårdnadshavaren ska därvid i takt med barnets stigande ålder och utveckling ta allt större hänsyn till barnets synpunkter och önskemål (6 kap. 11 § föräldra- balken). Står barnet under vårdnad av två vårdnadshavare, ska detta gälla dem tillsammans (6 kap. 13 § första stycket ). Står ett barn under vårdnad av båda föräldrarna, får en domstol besluta vem av föräldrarna barnet ska bo tillsammans med (6 kap. 14 a § första stycket ). Föräldrarna får även avtala om barnets boende. Ett sådant avtal ska gälla, om det är skriftligt och socialnämnden godkänner det (6 kap. 14 a § andra stycket föräldra- balken. Rätten som boendeförälder tar emellertid inte över den allmänna regeln om gemensamt beslutsfattande som finns i 6 kap. 13 § . Enligt gällande rätt måste ett barns båda vårdnadshavare vara överens för att barnet ska kunna flytta tillsammans med den ene föräldern. Detta gäller även om en domstol uttalat (eller social- nämnden godkänt ett avtal om) vem av vårdnadshavarna som barnet ska bo tillsammans med. Det åligger barnets vårdnadshavare att ta ställning till barnets folkbokföring genom att anmäla flytt- ningen till . Vad som gäller avseende barnets folkbok- föring beskrivs nedan. Ett barn ska liksom övriga personer vara folkbokfört där det enligt reglerna i folkbokföringslagen är att anse som bosatt (6 § första stycket folkbokföringslagen). Huvudregeln när det gäller bosätt- ning är att en person anses vara bosatt på den fastighet där han eller hon regelmässigt tillbringar eller, efter flyttning, kan antas komma att regelmässigt tillbringa sin dygnsvila (7 § första stycket första meningen folkbokföringslagen). Bestämmelserna i folkbokföringslagen utgår från att bosättning- en ska bedömas utifrån de faktiska omständigheterna. Det finns inga särskilda bestämmelser i lagen som talar om var ett barn ska vara folkbokfört. Barn ska därför folkbok- föras enligt samma regler som gäller för vuxna. En specialregel finns dock för nyfödda (6 § tredje stycket folkbokföringslagen). De folkbokförs i den församling där modern är folkbokförd eller, om modern inte är folkbokförd, i den församling där fadern eller barnets förälder enligt 1 kap. 9 § är folkbokförd. Ett barn som regelbundet tillbringar sin dygnsvila hos endast en av sina föräldrar anses ha enkel bosättning och ska vara folkbokfört hos den föräldern. Det gäller oavsett om föräldrarna har avtalat om annat eller inte. För ett barn som regelmässigt tillbringar sin dygnsvila hos båda sina föräldrar kan det vara svårt för att avgöra var barnet ska vara folkbokfört. För att ett barn ska anses regelmässigt tillbringa sin dygnsvila på en viss fastighet krävs att det tillbringar dygnsvilan där minst en gång eller i samma omfattning men med annan förläggning i tiden, alltså minst en sjundedel av tiden (7 § andra stycket folkbokföringslagen). Om ett barn bor hos ena föräldern, men vid umgänge sover hos den andre föräldern, eller exempelvis , anses barnet alltså regelmässigt tillbringa sin dygnsvila på två olika ställen. Barnet har då så kallad dubbel bosättning. Till- bringar barnet mindre tid än så hos den andre föräldern anses dygnsvilan regelmässigt tillbringas endast hos boendeföräldern. Folkbokföring av barn med dubbel bosättning föranleder tvister mellan föräldrarna om var barnet ska anses bosatt och folkbokfört. Regeringsrätten konstaterade 1995 att för att överklaga ett beslut om ett barns folkbokföring krävdes att båda vårdnadshavarna var överens.1 hade domstolarna tilllåtit överklaganden av endast en vårdnadshavare, men efter Regeringsrättens dom ändrades praxis och antalet domar som behandlade frågan om barns folkbokföring vid dubbel bosättning blev betydligt färre. Med utgångspunkt i de rättsfall avseende barns folkbokföring som finns har utvecklat en praxis vid dubbel bosättning för barn.2 I det följande redogörs för denna praxis. Vid dubbel bosättning gäller att om en av bostäderna är den så kallade ursprungsbostaden, det vill säga den fastighet där familjen senast bodde tillsammans, före separationen, ska barnet anses vara bosatt där, om det tillbringar sin dygnsvila där i mellan av tiden. Om fördelningen av tid är en annan eller om ingen av föräldrarna längre bor kvar i ursprungsbostaden ska barnet folkbokföras där det tillbringar flest dygnsvilor. Om det inte finns någon ursprungsfastighet och barnet till- bringar lika mycket tid hos båda föräldrarna prövas barnets folk- bokföring enligt punkterna nedan, i nämnd ordning. Barnet ska anses vara bosatt i den bostad som ligger närmast skola eller förskola. Avståndet mäts fågelvägen och om 1RÅ 1995 ref. 74. 2Kammarrätten i , domar (mål nr 7113-95), (mål nr 8597- 95) och (mål nr 8649-98). avståndsskillnaden är mindre än anses de ligga på samma avstånd. Om barnet mestadels har sina fritidsaktiviteter, sitt sociala nät- verk och så vidare i den ena bostadens närområde och där- igenom vistas i det området ska barnet anses vara bosatt där. Om någon av bostäderna ligger i samma närområde som barnet tidigare varit folkbokfört i, eller i direkt anslutning till det, ska barnet anses vara bosatt där. Om bosättningen inte kan bestämmas med hjälp av punkterna ovan får övriga omständigheter i det enskilda fallet avgöra. Som sådana kan nämnas bostädernas storlek och standard, föräld- rarnas arbetsförhållanden, syskons bosättning, med mera. Att en förälder är ensam vårdnadshavare eller boendeförälder, enligt dom eller avtal som socialnämnden har godkänt, kan bli avgör- ande om inga andra omständigheter kunnat avgöra saken. Där- emot bör föräldrarnas egna önskemål inte vägas in.3 För barn ska en flyttningsanmälan göras av barnets vårdnadshavare (30 § första stycket folkbokföringslagen). Det innebär att om barnet har två vårdnadshavare måste båda under- teckna flyttningsanmälan, såvida inte hela familjen anmäler flytt- ning tillsammans. Om bara den ene vårdnadshavaren har skrivit under flyttningsanmälan för barnet skickas anmälan till den andre vårdnadshavaren som får tillfälle att instämma i anmälan. Om denne gör så behandlas anmälan, annars avvisas den. påbörjar då i stället en utredning med stöd av 34 § folkbokförings- lagen om var barnet ska vara folkbokfört. Vid ett eventuellt beslut om ändrad folkbokföring för barnet gäller folkbokföringen i dessa fall från beslutets dag i stället för för anmälan. Detta kan få konsekvenser för exempelvis underhållsstöd, se nedan. En annan konsekvens är att barnet kan vara fortsatt folkbokfört på en fastighet där ingen av föräldrarna är folkbok- förda. En flyttningsanmälan skannas och tolkas vid inläsningscentral för att därefter hanteras maskinellt i folkbok- 3 skrift Vägledning barns folkbokföring, version 1, , s. 13 f. Den maskinella hanteringen kan avbrytas som en konsekvens av någon verksamhetsregel och handläggningen övertas då av en handläggare. En flyttningsanmälan avseende ett barn som flyttar tillsammans med endast en vårdnadshavare hanteras manu- ellt exempelvis om inte båda vårdnadshavarna har undertecknat anmälan. Som regel utreder inte en flyttning om båda vårdnadshavarna har undertecknat anmälan, om inte omständig- heterna i det enskilda fallet ger anledning till annan bedömning. Om ett barn har två vårdnadshavare tillkommer deras rättigheter och skyldigheter i denna egenskap dem tillsammans, 6 kap. 13 § första stycket . Enligt gällande rätt gäller detta som nämnts även möjligheten att överklaga ett beslut om barnets folk- bokföring. I de fall vårdnadshavarna är oense om var barnet ska vara folkbokfört och den ene vårdnadshavaren därför inte vill underteckna ett överklagande kommer överklagandet att avvisas av domstolen och därmed inte att tas upp till prövning. Detta innebär att endast ett fåtal ärenden rörande barns folkbokföring efter en separation blir prövade av domstol och praxisen på området är därför bristfällig. Det finns ett flertal rättigheter som styrs av var ett barn är folk- bokfört. Antingen har enbart folkbokföringskommunen betydelse eller också är den exakta bostaden av betydelse. Som exempel kan nämnas följande. Skolgång, 1 kap. 15 § skollagen (1985:1100), liksom rättigheter som har med skolgången att göra, såsom kostnadsfri skolskjuts och bostad utanför det egna hemmet, 4 kap. 7 § skollagen. Särskilt bostadsbidrag för hemmavarande barn. Bostadsbidraget består av tre delar: ett bidrag för bostadskostnader, ett särskilt bidrag för de barn som bor hemma och ett umgängesbidrag för de barn som bor hemma . Det särskilda bidraget för barn som bor hemma kan man få om man har den rättsliga vårdnaden om barnet. Vid gemensam vårdnad kan den vårdnadshavare som barnet är folkbokfört hos få det särskilda bidraget. Detta följer av 11 § lagen (1993:737) om bostadsbidrag. Underhållsstöd (3 § lagen (1996:1030) om underhållsstöd). Rätten till hälso- och sjukvård. Av 3 § hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) framgår att den som är bosatt inom om- fattas. Med bosatt avses folkbokförd.4 Enligt 3 § första stycket 1 lagen (2008:307) om kommunalt vårdnadsbidrag får en kommun lämna vårdnads- bidrag endast för ett barn som är folkbokfört i kommunen. I en dom som rörde vem av föräldrarna som skulle ha rätt att få vårdbidrag för deras barn enligt 18 § lagen (1998:703) om handi- kappersättning och vårdbidrag kom barnets folkbokföring att få en avgörande betydelse.5 Föräldrarna hade gemensam vårdnad och barnet bodde växelvis lika mycket hos båda sina föräldrar. Barnet var folkbokfört hos modern. Regeringsrätten konstaterade att föräldrarna hade delat på ansvaret för vården på ett sådant sätt att ingen av dem kunde sägas svara för den huvudsakliga tillsynen och vården. I detta fall fanns det enligt rätten ingen annan möjlighet än att låta folkbokföringen i brist på bättre kriterier vara avgörande. I betänkandet Beslutanderätt vid gemensam vårdnad m.m. lämnades flera förslag som rör barn.6 Det förslag som framför allt berör vår utredning är att om ett barn enligt dom eller avtal som godkänts av socialnämnd ska bo tillsammans med en av föräldrarna får den föräldern ensam bestämma var i han eller hon ska bo till- sammans med barnet. Förslaget innebär också att boendeföräldern ensam kan göra en flyttningsanmälan för barnet, inom . Förslagen har varit ute på remiss och bereds inom . 1981/82:97 s. 115. Se också Sahlén, J., Kommentar till Hälso- och sjukvårdslagen, 7:e uppl., s. 116. 5RÅ 2008 ref. 34. Drygt en femtedel av befolkning, eller närmare två miljoner, är barn (0–). De flesta barn lever med båda sina föräldrar. av alla barn bor tillsammans med båda sina ursprungliga föräldrar. av de yngsta barnen bor med båda sina föräldrar medan av 17-åringarna gör det.7 var 46 000 barn med om en separation mellan sina föräldrar. Antalet barn som upplever en separation har minskat stadigt . Då var motsvarande siffra 54 600 barn.8 Av de omkring 500 000 barn som har separerade föräldrar bor de flesta med sin mamma. bor enbart med mamman och bor enbart med sin pappa.9 av barnen med separerade föräldrar bor växelvis lika mycket hos båda sina föräld- rar och av barnen bor en del av tiden hos sin andra förälder.10 Andelen barn som bor växelvis ökar stadigt . 1984–1985 var det endast 1 av 100 barn med separerade föräldrar som bodde växelvis.11 I intervjuer med föräldrar framkom att av barn med separerade föräldrar eller med föräldrar som aldrig bott ihop bodde omväx- lande lika mycket hos bägge.12 Gemensam vårdnad är vanligare bland små barn än bland de lite äldre. hade av alla 1–5-åringar föräldrar som hade gemensam vårdnad. Motsvarande tal bland 6–12-åringar var och bland 13–17-åringar 86 procent.13 7SCB, Barn och deras familjer 2006, s. 15. 8Källa: SCB. 9Källa: SCB. 10SCB, Barn och deras familjer 2006, s. 15 f. 11SCB, Barns villkor, Rapport nr 110 i , s. 20. 12SCB, Barn och deras familjer 1999, s. 101, som i sin tur anger SCB 1995 Barn och deras familjer nr 89 i . 13Källa: SCB. 11.3Barns folkbokföring i andra nordiska länder Var ska ett barn vara folkbokfört? Huvudregeln när det gäller barns folkbokföring är att om föräld- rarna inte är folkbokförda på samma ställe ska barnet vara folkbok- fört hos den av föräldrarna där det har sitt faste hovedophold (§ 8, stycke 1 lov om Det Centrale Personregister (CPR-lagen). Om ett barn med separerade föräldrar uppehåller sig lika mycket hos båda föräldrarna ska barnet folkbokföras hos den av föräld- rarna som har vårdnaden, om inte föräldrarna förklarar sig eniga om att barnet ska vara folkbokfört hos den andre föräldern. Om föräldrarna har gemensam vårdnad ska barnet folkbokföras hos den av föräldrarna som dessa kommer överens om (§ 8, stycke 2 CPR- lagen). Om barnet uppehåller sig lika mycket hos båda föräldrarna som trots den gemensamma vårdnaden inte kan komma överens om var barnet ska vara folkbokfört ska barnet folkbokföras hos den förälder som av domstol är utsedd som boendeförälder. Om det inte finns någon utpekad boendeförälder förblir barnet folkbokfört på den adress som barnet hade innan oenigheten uppstod, om en av föräldrarna alltjämt bor på denna adress ((§ 8, stycke 3 CPR-lagen). Om i sistnämnda fall ingen av föräldrarna bor kvar i den tidigare bostaden blir barnet folkbokfört utan fast hemvist (på høj vejkode i den hidtidige bopælskommune) och är det tills antingen föräldrarna kommer överens, en boendeförälder utpekas eller den ena föräldern får ensam vårdnad (se Vejledning om folkeregistre- ring nr. 85 av , avsnitt 3.5.3). Utöver vad som har anförts ovan kan föräldrar själva inte komma överens om var deras barn ska vara folkbokfört. Vem får ansöka om flyttning för ett barn? När ett barn som har varit folkbokfört tillsammans med båda sina föräldrar ska flytta ska registreringsmyndigheten, innan en flyttning avseende barnet registreras, låta en förälder som inte ska flytta med få möjlighet att uttala sig, om denne inte har varit med och undertecknat flyttningsanmälan. Samma sak gäller vid flyttning av ett barn som varit folkbokfört tillsammans med den ene av föräldrarna, om denna förälder inte ska flytta med och inte heller har skrivit under flyttningsanmälan.14 Bestämmelsen gäller oavsett vem som har vårdnaden om barnet, alltså även då den som anmäler flyttning har ensam vårdnad. Syftet med kommunikationsplikten i nämnda bestämmelse är att ge regi- streringsmyndigheten möjlighet att få upplysningar om barnets faktiska förhållanden för att på så sätt undvika materiellt felaktiga folkbokföringsbeslut. Avsikten med bestämmelsen är däremot inte att ett barns folkbokföring kan ändras endast om båda föräldrarna är överens. Det är således inte en bestämmelse om samtycke, utan endast en om yttranderätt. Om registreringsmyndigheten på grund av förälderns yttrande uppmärksammas på att föräldern inte vill att barnets folkbokföring ändras, kan kommunen således inte utan vidare avvisa flyttningsanmälningen, men har att undersöka saken för att utreda de faktiska förhållandena.15 Vem får överklaga ett beslut om folkbokföring av ett barn? Om föräldrarna är oense om var ett barn ska vara folkbokfört kan den förälder som inte har fått medhåll av registreringsmyndigheten klaga på beslutet. Det krävs alltså inte att båda vårdnadshavarna undertecknar överklagandet för att den högre instansen ska ta upp saken. Styrs folkbokföringen av ett barn av en domstols avgörande om vårdnad, boende eller umgänge? Ett barns folkbokföring bestäms av de faktiska boendeförhållan- dena. Vad en domstol har uttalat om vårdnad, boende eller umgänge saknar således självständig betydelse utom i de fall barnet uppehåller sig lika mycket hos båda föräldrarna. Som ovan nämnts ska, om föräldrarna inte kan komma överens om var barnet ska vara folkbokfört, barnet folkbokföras hos den förälder som av domstol är utsedd som boendeförälder. 14§ 13, stycke 2 CPR-lagen. 15Vejledning om folkeregistrering nr. 85 av , avsnitt 4.2. Från vilken tidpunkt gäller ett beslut om folkbokföring? beslut om folkbokföring gäller alltid från flyttningstidpunkten. Dagen för flyttningsanmälan eller dagen för registreringsmyndighetens beslut saknar alltså betydelse. Tanken med det danska folkbokföringsregistret är att det för varje tidpunkt ska utvisa korrekta bosättningsdata. Kan ett barn vara folkbokfört på två ställen? I det danska folkbokföringsregistret är det inte möjligt att regi- strera en person med hemvist på två ställen. Man har därför inte övervägt att låta barn som bor lika mycket hos båda sina föräldrar vara folkbokförda hos båda föräldrarna. Folkbokföringen regleras i lov om folkeregistrering16 och forskrift om folkeregistrering.17 Var en person ska anses bosatt avgörs av bosättningsreglerna i forskrift om folkeregistrering. Huvudregeln bygger på var den enskilde regelmässigt har sin dygnsvila. För makar är det normalt avgörande var de har sin gemensamma dygnsvila. En person med barn ska som utgångspunkt vara folkbokförd där barnet har sin dygnsvila.18 Var ska ett barn vara folkbokfört? Utgångspunkten är, även beträffande barn, att de ska vara folkbok- förda där de har sin huvudsakliga dygnsvila. Har de sin dygnsvila på mer än ett ställe ska de vara folkbokförda där de vistas mest. Ett barn som bor lika mycket hos båda sina föräldrar fortsätter att vara folkbokfört i den tidigare bostaden, om det bara är den ene av föräldrarna som flyttar vid en separation. Om båda föräldrarna flyttar ska barnet vara folkbokfört i den bostad som ligger närmast skola eller förskola, alternativt barnets fritidsintressen. 16Från (LOV-1970-01-16-1), med senare ändringar. 17Därtill finns föreskrifter från (FOR-2007-11-09-1268, . Vårdnadshavare som är överens kan inte själva bestämma var deras barn ska vara folkbokfört. I praktiken är det dock möjligt för dem att anpassa de uppgifter som lämnas så att det beslut som fattas blir i enlighet med deras önskemål. Vem får ansöka om flyttning för ett barn? Föräldrar kan komma överens om hos vem barnet ska bo stadig- varande. Även om föräldrarna har gemensam vårdnad kan den för- älder som barnet inte bor stadigvarande hos inte motsätta sig beslut bland annat om var i barnet ska bo.19 Om båda föräldrarna är vårdnadshavare måste dock båda vara överens för att barnet ska få flytta utomlands.20 För barn är det den eller de som har vårdnaden och som barnet bor stadigvarande tillsammans med som ska underteckna en flyttningsanmälan.21 Detta innebär att om ett barn, som före flyttningen bodde tillsammans med båda sina föräldrar, flyttar till- sammans med ene vårdnadshavaren måste båda vårdnadshavarna underteckna. För ett barn som redan bor tillsammans med endast en vårdnadshavare kan dock en flyttningsanmälan göras av boende- föräldern själv, trots att den andre föräldern är vårdnadshavare. kan ta upp frågan om folkbokföring även utan anmälan. Detta kan dock göras tidigast efter den påstådda flyttningen, eftersom vistelser kortare än så räknas som tillfälliga och inte föranleder ändrad folkbokföring. Vem får överklaga ett beslut om folkbokföring av ett barn? Enligt forvaltningsloven definieras som part den som ett avgörande riktar sig mot eller som saken annars direkt gäller. 22 Man menar att frågan om var ett barn ska vara folkbokfört direkt gäller även var och en av föräldrarna, varför de har självständig rätt att överklaga. Om en förälder överklagar blir den andre motpart. 19Lov om barn og foreldre (LOV-1981-04-08-7) § 37. 20Lov om barn og foreldre § 40. 21Folkeregisterforskriften § 7-2 andra ledet, sista punkten. 22LOV-1967-02-10, § 2, littera e. Styrs folkbokföringen av ett barn av en domstols avgörande om vårdnad, boende eller umgänge? Det är de faktiska förhållandena som ska ligga till grund för beslutet om folkbokföring. Vad som eventuellt är bestämt genom en dom kan dock komma att ingå som ett moment i bevis- värderingen, i de fall föräldrarna lämnar motstridiga uppgifter. Från vilken tidpunkt gäller ett beslut om folkbokföring? Huvudregeln är att ett beslut om folkbokföring gäller från den dag registreringsmyndigheten mottog flyttningsanmälan. Om någon anmälan inte har gjorts gäller folkbokföringen från den dag beslutet fattades. Kan ett barn vara folkbokfört på två ställen? En person kan vara folkbokförd endast på ett ställe. Detta gäller även för barn. Ett införande av folkbokföring på två ställen har, såvitt känt, aldrig diskuterats. I motsvaras vårt begrepp folkbokföring av en persons hem- kommun och hans bostad där. Dessa uppgifter registreras i ett befolkningsdatasystem.23 Var ska ett barn vara folkbokfört? Utgångspunkten är att hemkommunen och bostaden registreras enligt de faktiska förhållandena. Därvid får objektiva omständig- heter såsom barns skola eller förskola betydelse. I praktiken blir dessa omständigheter viktigare om vårdnadshavarna inte kan komma överens om barnets hemkommun och/eller bostad. I dessa fall har registreringsmyndigheten att utreda var barnet har störst anknytning. Om det inte är möjligt att utreda vilken som är barnets faktiska hemkommun eller bostad registreras vanligtvis inte en 23 1 § lagen om hemkommun (/201). flyttningsanmälan angående barnet, utan föräldrarna ska först komma överens eller få ett domstolsavgörande om barnets bostad. Enligt lagen kan vårdnadshavarna inte själva bestämma ett barns hemkommun och bostad. I praktiken registrerar man dock barnets hemkommun och bostad enligt vårdnadshavarnas flyttnings- anmälan om inga andra uppgifter har framkommit i ärendet. Vem får ansöka om flyttning för ett barn? Båda vårdnadshavarna behöver inte samtycka till en flyttnings- anmälan för att den ska registreras. Det finns dock en bestämmelse om att en vårdnadshavare som inte har undertecknat flyttnings- anmälan ska få tillfälle att yttra sig innan beslut fattas.24 kan dock bifalla anmälan även om denne motsätter sig det. Vem får överklaga ett beslut om folkbokföring av ett barn? Ett barns vårdnadshavare fattar gemensamt beslut i frågor som gäller barnet.25 Således är det vårdnadshavarna gemensamt som måste överklaga ett beslut. I praktiken förekommer det likväl att också sådana överklaganden som bara en vårdnadshavare har gjort prövas av den högre instansen. Styrs folkbokföringen av ett barn av en domstols avgörande om vårdnad, boende eller umgänge? Som anförts ovan är det de faktiska förhållandena som är avgörande och en domstols avgörande om vårdnad, boende eller umgänge blir därför inte direkt styrande. Från vilken tidpunkt gäller ett beslut om folkbokföring? Den anmälda flyttningsdagen registreras om flyttningsanmälan har gjorts inom en månad från flyttningen. Inkommer anmälan , anses som flyttningsdag den dag då anmälan inkommit 2415 § lagen om hemkommun (/201). 255 § lagen angående vårdnad om barn och umgängesrätt (/361). Om myndigheten på grund av upp- gifter som inkommit från någon annan än den som flyttat eller dennes familjemedlemmar (exempelvis sociala myndigheter) gör en anteckning om flyttning i befolkningsdatasystemet, anses den dag då anteckningen gjorts som flyttningsdag.26 Kan ett barn vara folkbokfört på två ställen? En person kan endast ha en hemkommun och en stadigvarande bostad på en gång, även i det fall ett barn bor lika mycket hos sina båda föräldrar. Frågan om ett barn kan vara folkbokfört på två ställen har dock behandlats i med anledning av en fråga ställd av en riksdagsledamot. Regeringen uttalade då följande. De tjänster som en kommun tillhandahåller är huvudsakligen avsedda för dess invånare.