sou · GYB330 · 2010-05-04 00:00:00 — har i uppdrag att i samråd med och göra en fördjupad analys av elmarknaden för konsumenter (Regleringsbrev för avseende ). Det är därmed rimligt att anta att kan ha viktiga synpunkter och väsentlig information rörande de aktuella frågorna. Sådana synpunkter och information bör överlämnas till Energi- marknadsinspektionen som ansvarar för att rapportera resultaten av övervakningen. Det svenska regelverket saknar dock sådana regler varför instruktion bör förtydligas med att verket ska bistå inspektionen i denna del. Genomgång av direktiv /72/EG om gemensamma regler för den inre Det saknas även en sammanställning av uppgifter om de kunder som får sina leveranser avstängda. Utredningen har tolkat avstängda kunder som att detta endast avser avstängningar som sker på begäran av annan än aktuell kund/konsument. Direkti- vet ställer krav på att nätmyndigheten ska övervaka graden av effektivitet och marknadsöppnande och konkurrens på den öppnade marknaden bland annat genom att titta på hur många kunder som fått sina leveranser avstängda. Det har inte fram- kommit uppgifter som tyder på att det skulle finnas problem på den svenska marknaden i detta avseende och insatsen för över- vakning rörande avstängda kunder bör därför begränsas. Det är inte rimligt att ålägga företagen ytterligare rapporteringsskyldigheter med anledning av direktivets krav. Denna typ av uppgifter kan samlas in på mer än ett sätt. Den bästa och mest heltäckande bilden torde nätföretagen ha då denna information är lättillgänglig för dessa företag genom att de ansvarar för att genomföra eventuella avstängningar. Mer rimligt är dock att skapa sig en bild av andelen avstängningar genom att enkäter som riktar sig till ett urval av nätföretagen eller exempelvis att uppdra åt SCB att ta fram statistik genom enkätundersökningar bland kunderna. Det är således utred- ningens bedömning att något bemyndigande till nätmyndigheten att utfärda föreskrifter kring insamlandet av uppgifter rörande avstängda kunder inte behövs. Punkten 1 j rör även konkurrensförhållandena på elmarknaden. I huvudsak rör det sig om att övervaka graden och effektiviteten av marknadsöppning och konkurrens, men även övervakning av eventuell snedvridning eller inskränkning av konkurrensen berörs. Dessa aspekter av punkten j faller delvis inom Energimarknads- inspektionens uppdrag att följa och analysera utvecklingen på elmarknaden i enlighet med 1 § punkten 5 i inspektionens instruk- tion samt inspektionens uppdrag att inom sitt verksamhetsområde verka för en effektiv konkurrens på el- och naturgasmarknaderna i enlighet med inspektionens instruktion 1 § punkten 3 a. Konkur- rensverket är dock den myndighet som har det övergripande ansva- ret för att med utgångspunkt från konkurrenslagens bestämmelser och sin instruktion övervaka konkurrensförhållandena oavsett marknad. Som en del av sin ordinarie verksamhet kan Konkurrens- verket därmed komma i besittning av information om sådana förhållanden eller beteenden på elmarknaden som kan ha en negativ inverkan på konkurrensen på denna marknad. Oavsett om de aktu- ella förfarandena föranleder några åtgärder från verkets sida bör Genomgång av direktiv /72/EG om gemensamma regler för den inre på lämpligt sätt informera Energimarknads- inspektionen. ansvarar för att rapportera även övervakningen enligt punkten 1 j i enlighet med punkten 1 e. Det svenska regelverket bör förtydligas varför instruktion bör ändras så att det framgår att verket ska bistå inspektionen i denna del. I de fall uppmärksammar förhål- landen som leder till en inskränkning eller snedvridning av konkur- rensen ska de informera om detta. Konkurrens- verket har därefter att hantera sådan information enligt verkets uppdrag. Även punkten 1 k rör konkurrensförhållandena på elmarknaden genom att den avser övervakningen av om det förekommer begrän- sande avtalsvillkor som kan påverka större icke-hushållskunders möjligheter att teckna avtal med fler än en elhandlare . Här nämns bl.a. exklusivitetsklausuler vilka generellt sett faller under konkurrenslagens bestämmelser, och därmed inom Konkur- rensverkets uppgifter, i de fall de föranleder konkreta tillsyns- åtgärder. Vad gäller punkten 1 k handlar det dock om övervakning av dessa företeelser. På samma sätt som utredningen redogjorde för under punkten 1 j vad gäller konkurrensrelaterade frågor gör utredningen bedömningen att övervakningen enligt punkten 1 k faller inom uppdrag att följa och analysera utvecklingen på elmarknaden i enlighet med 1 § punkten 5 i inspektionens instruktion samt inspektionens uppdrag att inom sitt verksamhetsområde verka för en effektiv konkurrens på el- och naturgasmarknaderna i enlighet med inspektionens instruktion 1 § punkten 3 a. är dock den myndighet som har det övergripande ansvaret för att med utgångspunkt från konkurrens- lagens bestämmelser och sin instruktion övervaka konkurrens- förhållandena oavsett marknad, varför övervakningen även delvis kan sägas falla inom ramen för verkets ordinarie uppgifter. Verket kan därmed komma i besittning av information om sådana avtals- villkor. Oavsett om de aktuella villkoren föranleder några åtgärder från verkets sida bör på lämpligt sätt informera . ansva- rar även för rapporteringen enligt punkten 1 k. Det svenska regel- verket bör därmed förtydligas även här, varför instruktion bör ändras så att det framgår att verket ska bistå inspektionen i denna del. Genomgång av direktiv /72/EG om gemensamma regler för den inre I de fall uppmärksammar den aktuella typen av villkor ska de informera om detta. har därefter att hantera sådan information i enlighet med verkets uppdrag. I samband med genomförandet av det andra energimarknads- paketet tydliggjordes i det svenska regelverket att Konkurrens- verket skulle ansvara för efterlevnaden av de rapporteringskrav i fråga om vissa konkurrensfrågor på elmarknaden som följer av artikel 23.8 andra stycket i det tidigare elmarknadsdirektivet 2003/54/EG. Denna bestämmelse bör upphävas då denna bestäm- melse inte kvarstår i samma form. Även med den nya ordningen förutsätts det goda samarbetet mellan och fort- sätta, varunder myndigheterna har bistått varandra med relevant information och kompetens när så varit relevant. Punkten 1 l berör avtalsfrihet. Avtalsfrihet är en civilrättslig princip som innebär att är upp till envar att sluta avtal med den man vill. Under förutsättning att ett företag beaktar annan lagstiftning som kan innehålla krav som påverkar möjligheterna att ingå eller vägra ingå avtal är grundprincipen för svenska förhållanden att det ska råda avtalsfrihet på elmarknaden vad gäller leveranser av el. Denna princip kan därmed sägas omfattas av det befintliga regel- verket varför inga förändringar förutses nödvändiga. Punkten 1 m rör övervakningen av den tid som behövs för att genomföra sammanlänkningar och reparationer. Nya samman- länkningar och reparationer av befintliga sådana har en väsentlig påverkan på tillgången av el och därmed också på elprisets nivå i de områden som påverkas av sammanlänkningen. Det är av vikt att tidplaner för nybyggnation och reparation kan hållas, då förse- ningar i tidplaner inte bara fördyrar själva anläggnings- eller reparationsprojektet för anläggningsägaren utan också medför att hela den marknad som berörs av den nya sammanlänkningen eller reparationen inte i planerad tid kan dra nytta av de lägre priser på marknaden som en färdigställd sammanlänkning eller en genom- förd reparation förväntas ge. Uppdraget torde omfattas av de hän- visningar i inspektionens instruktion som anger att inspektionen inom sitt område ska utföra uppgifterna som följer av elmarknads- direktivet samt den som anger att inspektionen ska följa markna- dens utveckling. Punkten 1 n rör konsumentskyddsåtgärder. Energimarknads- inspektionen har i uppgift att stärka elkundernas ställ- Genomgång av direktiv /72/EG om gemensamma regler för den inre ning på marknaden vilket framgår av inspektionens instruktion 1 § punkten 3 c. Som tidigare nämnts anger instruktionen även att inspektionen inom sitt område ska fullgöra de uppgifter som följer av elmarknadsdirektivet. Därutöver har även i uppdrag att arbeta för att stärka konsumenternas ställning på marknaderna, och som en del av detta uppdrag ingår därmed att stärka konsumenternas ställning på elmarknaden. Punkten 1 o rör offentliggörande av rekommendationer om leveransavgifterna överensstämmer med artikel 3. Artikel 3 omfat- tar bestämmelser om skyldigheten att tillhandahålla allmännyttiga tjänster och skyddet av kunderna. Som ovan angivits ansvarar för att följa elmarknadens utveckling och arbetar även med att stärka elkundernas ställning på markna- den. Som ett led i detta arbete och i linje med de uppgifter som följer av direktivet faller det inom område att följa prisutvecklingen samt att vid behov påtala eventu- ella tveksamheter till . har sedan att bedöma de påtalade förhållandena i förhållande till konkurrenslagens bestämmelser. Punkten 1 p anger att tillsynsmyndigheten ska säkerställa tillgången till kundernas förbrukningsuppgifter. Här torde avses både kundens tillgång till sina förbrukningsuppgifter, dvs. mät- värden, samt relevanta elleverantörers tillgång till dessa uppgifter. Här anges även att detta ska ske i ett harmoniserat format på nationell nivå. Hanteringen av mätvärden beskrivs mer i detalj i avsnittet om elmarknadsdirektivets bilaga punkterna 1 h–i. Kunderna får vanligen tillgång till sina förbrukningsuppgifter i samband med utskick av fakturan. Utredningen föreslår i avsnitt 3.14.8 att alla konsumenter ska ha tillgång till sina förbruknings- uppgifter en gång per kalendermånad. Uppgifterna kan bara lämnas per uttagspunkt. Utredningen föreslår också att Energimarknads- inspektionen ska ha tillsyn över att konsumenterna får tillgång till sina förbrukningsuppgifter i enlighet med vad som föreslås. Punkten 1 q rör övervakning av genomförandet av regler om uppgifter och skyldigheter för elnätsföretag, elhandlare och kunder samt andra marknadsaktörer enligt förordning (EG) nr 714/2009. Detta är en uppgift för eftersom nätmyndigheten utgör tillsynsmyndighet enligt denna föreordning i enlighet med 12 kap. 1 § sista stycket ellagen. Det svenska regel- verket behöver därmed inte förändras. Genomgång av direktiv /72/EG om gemensamma regler för den inre Även punkten 1 r bör falla inom ramarna för Energimarknads- inspektionens uppgifter då det här handlar om att övervaka investeringarna i produktionskapacitet med avseende på försörj- ningstryggheten. förutsätts fortsatt följa installe- rad kapacitet och dess tillgänglighet i syfte att bedöma försörj- ningstryggheten i enlighet med verkets uppdrag enligt dess instruktion. har uppgifter vad gäller åtgärder för att trygga elförsörjning och infrastrukturinvesteringar i enlighet och rådets direktiv /89/EG om åtgärder för att trygga elförsörjning och infrastrukturinvesteringar. Det kan även vara av intresse att i samband med denna punkt nämna att generellt sett ligger övervakningen av försörjningstrygg- heten på . Där så bedöms relevant finns dock som ovan nämnts möjlighet att genom de berörda myndigheternas instruktioner säkerställa att de aktuella uppgifterna genomförs och att får ta del av resultatet. Punkten 1 s rör övervakningen av det tekniska samarbetet mellan gemenskapen och tredjeländers transmissionsnätsföretag. Något sådant samarbete är inte aktuellt, men när ett sådant samarbete aktualiseras faller övervakningen, dvs. att följa utvecklingen, inom ramen för upp- drag att följa utvecklingen på elmarknaden. Punkten 1 t rör övervakning av skyddsåtgärder enligt artikel 42. Utredningen avser inte att föreslå sådana skyddsåtgärder varför denna punkt inte föranleder vidare resonemang. I den mån det sker någon typ av skyddsåtgärder på elmarknaden torde dessa följas av som ett led i deras uppgift att följa utvecklingen på elmarknaden. Punkten 1 u anger att tillsynsmyndigheten ska bidra till inbördes överensstämmelse av processer för utbyte av uppgifter om de viktigaste marknadsprocesserna på regional nivå. Enligt Energi- marknadsinspektionens instruktion ska inspektionen enligt 1 § punkterna 7 och 8 i instruktionen för räkning delta i utvecklingen av marknaderna för el och naturgas inom och EU samt samarbeta med nordiska och övriga europeiska tillsyns- myndigheter i syfte att verka för en harmonisering av regelverk så att likvärdiga förutsättningar skapas på marknaderna för el och naturgas inom och EU. Inga förändringar i det svenska regelverket är därmed nödvändiga. Sammantaget innebär de skyldigheter som åläggs Energimark- nadsinspektionen enligt ovan att inspektionen som ett led i arbetet Genomgång av direktiv /72/EG om gemensamma regler för den inre enligt dessa punkter kommer att övervaka hur den systemansvarige för överföringskapacitet, dvs. transmissionsnätsföretaget, utför sina uppgifter exempelvis vad gäller tariffer, investeringar i över- föringsnätet och krav på transparens. Eftersom innehar denna roll på den svenska marknaden innebär detta att har att övervaka och rapportera, samt i vissa fall även avge rekommendationer om Svenska kraftnäts verksamhet. har ett övergripande uppdrag att främja konkurrensen inom alla sektorer inom svenskt näringsliv. Med utgångspunkt från konkurrenslagens bestämmelser kan verkets agera oavsett bransch, vilket innebär att kan agera även inom energisektorn. har inte möjlighet att tillämpa konkurrenslagens bestämmelser. Det finns inte heller någon anledning eller något intresse att införa särlagstiftning vad gäller övervakningen av konkurrensförhållan- dena på elmarknaden, då detta skulle innebära en avvikelse från den restriktiva hållning som förespråkas vad gäller sådana avvikelser i förhållande till övervakningen av konkurrensförhållanden på olika marknader. Vad gäller finns det som ovan nämnts ett samarbete mellan Energimarknads- inspektionen och vad det gäller den nationella rapporten. Det förekommer även löpande kontakter mellan och , samt kontak- ter i samband med olika typer av ärenden där myndigheterna kan ha ett behov av att inhämta synpunkter från varandra. Det är rimligt att anta att ett samarbete enligt artikelns bestämmelser även fortsättningsvis kommer att ske. Likaså förutsätts ett fortsatt samarbete med ligga i både och intresse. sker ett samarbete myndigheterna emellan, exempelvis genom samarbetet i Konsumenternas Elrådgivningsbyrå där båda myndigheterna ingår i styrelsen tillsammans med Energi- myndigheten och branschorganisationen . Konsu- menternas Elrådgivningsbyrå arbetar med rådgivning till hushålls- konsumenter och som ett led i sitt arbete för byrån bl.a. statistik över de frågeställningar som konsumenterna tar upp. Utredningen föreslår även att Konsumenternas Elrådgivningsbyrå ska utses till den kontaktpunkt som ska finnas för konsumenterna på elmarkna- den. Genomgång av direktiv /72/EG om gemensamma regler för den inre Punkten 2 första och andra stycket har behandlats ovan. Utred- ningen tolkar tredje stycket i punkten 2 som att om det vederbörli- gen kan motiveras är varken tillsynsmyndigheter eller bundna av tidigare praxis vad gäller eventuella godkännande som de kan ge i enlighet med elmarknadsdirektivet. Inga förändringar av det svenska regelverket krävs. Punkten 4 behandlar tillsynsmyndighetens befogenheter i förhållande till punkterna 1 och 6. Punkten 4 a rör bindande beslut. Enligt utredningens bedömning täcks detta för svenska förhållan- den av nätmyndighetens möjligheter att fatta beslut som är gällande vad gäller tillgång till upplysningar och hand- lingar som krävs för tillsynen samt fastställande av intäktsramar. Besluten är överklagbara. Inga förändringar av det svenska regel- verket krävs i denna del. Punkten 4 b rör undersökningar av elmarknadens funktion och möjligheten att besluta om och införa nödvändiga och proportio- nerliga åtgärder för att främja effektiv konkurrens och marknadens funktion. ska även ha befogenhet att sam- arbeta med den nationella konkurrensmyndigheten och tillsyns- myndigheterna för den nationella finansmarknaden eller kommis- sionen när det gäller konkurrenslagstiftningen. har i uppdrag att följa och analy- sera utvecklingen på elmarknaden i enlighet med 1 § punkten 5 i inspektionens instruktion samt att inom sitt verksamhetsområde verka för en effektiv konkurrens på el- och naturgasmarknaderna i enlighet med inspektionens instruktion 1 §. Härmed har Energi- marknadsinspektionen som ovan angetts ett uppdrag att främja konkurrensen på marknaden. Enligt svensk lagstiftning är det dock enbart som har möjlighet att tillämpa konkur- renslagens bestämmelser, och att när en överträdelse av denna lag konstaterats ålägga företag att upphöra med överträdelsen. har även möjlighet att särskilt studera hur förhållandena på en specifik marknad. Varken eller har dock befogenheter att framtvinga strukturella förändringar inom en viss sektor. Båda myndigheterna har dock möjlighet att analysera elmarknaden och dess funktion, samt därefter komma med förslag på hur eventuella problem på marknaden ska kunna åtgärdas. Sådana framställningar torde då riktas till såsom ansvarigt för energifrågor. Härmed torde medlemsstaten har möjlighet Genomgång av direktiv /72/EG om gemensamma regler för den inre att agera i det fall finner det relevant att påtala eventuella missförhållanden på marknaden. Här torde det även vara relevant att lyfta fram att den svenska elmarknaden fungerar väl även från en konkurrensinriktat perspek- tiv. Vad gäller råkraftmarknaden är den snarare att se som nordisk än svensk under en stor del av tiden vilket innebär att de berörda företagen då kan komma att ses som aktörer på en större marknad. En faktisk bedömning måste dock göras i det individuella fallet. Detta innebär dock inte att det inte finns risk för att antingen enskilda företag eller sektorn som helhet kan uppträda på ett sätt som skulle kunna föranleda en närmare undersökning av de faktiska omständigheterna. Som angivits ovan finns det ett samarbete mellan samt . Det existe- rar inte heller några formella hinder för att i relevanta fall involvera i ett sådant samarbete. Det bör dock noteras att även om det är som följer elmark- naden och kan lägga fram förslag till hur dess funktion kan förbätt- ras, är det dock som tillämpar konkurrenslagens bestämmelser. Det finns ett regelverk som möjliggör för att samarbeta med kommissionen i fall som rör undersökningar vad gäller konkurrenslagstiftningen. Denna uppdelning av uppgifterna torde överensstämma med direktivets bestämmelser då det är upp till medlemsstaten att säkerställa att dessa uppgifter utförs på ett effektivt och snabbt sätt. Inga föränd- ringar av det svenska regelverket krävs i denna del. Punkten 4 c anger att tillsynsmyndigheten ska kunna begära in nödvändig information från elföretagen för att kunna utföra sina uppgifter. Som ovan nämnts har en tillsynsmyndighet rätt att på begäran få de upplysningar och ta del av de handlingar som behövs för tillsynen enligt 12 kap. 2 § ellagen. Inga förändringar av det svenska regelverket krävs i denna del. Punkten 4 d anger att tillsynsmyndigheten ska kunna besluta om sanktioner för elföretag som inte fullgör sina skyldigheter enligt elmarknadsdirektivet eller enligt relevanta och rättsligt bindande beslut som fattats av tillsynsmyndigheterna eller . Alterna- tivt ska de kunna föreslå en behörig domstol att besluta om dem. Sanktionerna ska kunna uppgå till av omsättningen. Det finns ingen övre gräns för de viten som nätmyndigheten kan besluta att förena ett föreläggande till ett elföretag med. Inga förändringar av det svenska regelverket krävs i denna del. Genomgång av direktiv /72/EG om gemensamma regler för den inre Punkten 4 e anger att tillsynsmyndigheten ska kunna göra erforderliga undersökningar och ha relevanta befogenheter vad gäller instruktioner för tvistlösning enligt punkterna 11 och 12. Som ovan nämnts har en tillsynsmyndighet rätt att få ta del av de upplysningar och de handlingar som behövs för att utöva tillsyn. De har även rätt att meddela de förelägganden som behövs för att trygga efterlevnaden av de föreskrifter och villkor som omfattas av tillsynen. Inga förändringar av det svenska regelverket krävs i denna del. Vad gäller punkten 6 a som motsvarar artikel 23.2 punkten a i det tidigare direktivet har infört bestämmelser i 5 kapitlet ellagen som fastställer att en intäktsram ska fastställas i förväg för varje tillsynsperiod för nätkoncessionshavare. beslutar om intäktsramar förutom vad gäller stamledning där regeringen är beslutande myndighet. Vad gäller stamledningar ska nätmyndigheten lämna förslag till beslut. Regeringen kan enbart förkasta eller godta förslaget, och nätmyndighetens förslag ska framgå av regeringens beslut som ska offentliggöras. Detta förfarande är inte förenligt med bestämmelserna i direktivet vilket även klargörs i tolkningsnoten. Det svenska regelverket måste därmed förändras vad gäller beslut om intäktsramar för stamnät. Enligt 4 kap. 9 a § ellagen ska en nättariff för anslutning till en ledning eller ett ledningsnät utformas så att nätkoncessions- havarens skäliga kostnader för anslutningen täcks. Anslutnings- punktens geografiska läge och den avtalade effekten i anslutnings- punkten ska särskilt beaktas. Den som innehar nätkoncession måste upplysa om villkor och kostnad för en nyanslutning inom skälig tid. När Energimarknadsinspektionen prövar ärenden om anslutningsavgifter används en schablonmetod. Varje ärende prövas individuellt vilket innebär att schablonmetoden inte alltid används beroende på de aktuella omständigheterna. Bestämmelsen i ellagen träder i kraft . Oavsett att principen om skälig kostnadstäckning inte kommer till uttryck i en bestämmelse som har trätt i kraft anses den ändå gälla (jfr prop. 2008/09:141 s. 82 f och 99). Även nätanslutningsavgifter kommer att ingå i nätkonces- sionshavarnas intäktsramar. Enligt utredningens bedömning krävs inga förändringar i det svenska regelverket i denna del. Punkten 6 b behandlar tillhandahållandet av balanstjänster. Här sluter avtal med de företag som tillhandahåller balanstjänster. Genomgång av direktiv /72/EG om gemensamma regler för den inre Enligt utredningens bedömning krävs inga förändringar i det svenska regelverket i denna del. Punkten 6 c behandlar tillträde till gränsöverskridande infra- struktur inklusive förfaranden för kapacitetstilldelning och hantering av överbelastning. Vad gäller den svenska marknaden erbjuder överföringstjänster på det nationella stamnätet samt överföringsförbindelser till , och . Kapacitetstilldelning sker genom implicita auktioner på Spot, och principerna har reglerats genom ett avtal mellan de nordiska transmissionsnätsföretagen. Enligt utredning- ens bedömning krävs inga förändringar i det svenska regelverket i denna del. Vad gäller punkten 7 ska enligt 4 kap. 11 § ellagen den som har nätkoncession offentliggöra sin nättariff. I 8 kap. 4 b § ellagen anges att den systemansvariga myndigheten ska offentliggöra de villkor som tillämpas i balansavtalen. På Spots hemsida finns principerna för kapacitetsfördelningen publicerade. Nätföretagens anslutningsavgifter fastställs inte särskilt. Beträffande nätföretagens anslutningstariffer anges i ellagen 4 kap. 9 a § att anslutningspunktens geografiska läge och den avtalade effekten i anslutningspunkten särskilt ska beaktas vid utform- ningen av en nättariff för anslutning samt att nätkoncessions- havarens skäliga kostnader för anslutningen ska täckas (bestämmel- sen träder i kraft , se beskrivning under punkten 6 a). Därutöver har offentliggjort den schablonmetod inspektionen använder vid bedömning av anslut- ningsavgifternas skälighet. Därmed torde principerna för en över- gripande metod vara fastställda i förväg, varför inga förändringar i det svenska regelverket torde vara nödvändiga i denna del. Punkten 8 rör incitament att öka bl.a. effektiviteten och främja integrationen.