sou · GXB316d2 · 2010-01-01 00:00:00 — 3[Rådets förordning (EEG) nr 3911/92 av om export av kultur- föremål]. 4[Rådets direktiv /7/EEG av ]. 5Uppgifterna för de ständiga representanternas kommitté, Comité de Representative Permanente (Coreper) är reglerade i artikel 207 EG och artikel 19 i rådets arbetsordning. Coreper ska förbereda rådets arbete och utföra de uppdrag rådet ger den. 6Regeringens skrivelse 2007/08:89, politik för global utveckling, PGU. EU-samarbete och internationella frågor För att omsätta den svenska politiken för global utveckling, den s.k. PGU i praktiken konkretiseras arbetet till sex globala utma- ningar. Dessa är förtryck, ekonomiskt utanförskap, klimatföränd- ringar och miljöpåverkan, migrationsströmmar, smittsamma sjuk- domar och andra hälsohot, samt konflikter och sviktande situa- tioner. Inom ramen för arbetet med klimat- och miljöfrågorna vill regeringen bl.a. verka för ökad internationell samverkan och erfa- renhetsutbyte inom frågor och hållbar stadsutveckling. Alla politikområden förutsätts medverka i genomförandet av PGU:s prioriteringar. SIDA har en policy för kultur och medier. SIDA stödjer insatser inom kultur- och medieområdena, som syftar till att stärka människor som lever i fattigdom och har sin utgångs- punkt i yttrandefrihet, kulturella rättigheter, rätten till information och rätten till deltagande. Dessa fri- och rättigheter har fastlagts i internationella konventioner och återspeglas i rättighetsperspek- tivet i politik för global utveckling. De nordiska kulturministrarna har vid sitt möte i antagit en globaliseringsstrategi som en direkt förlängning av de nordiska statsministrarnas globaliseringsinitiativ (om främst klimat och forskning) . Beslutet är en policy – Det kreativa – svar på globaliseringens utmaningar. Fokus på globaliseringen ska vara ett av de överordnade målen för det samnordiska kultursamarbetet och ambitionen är att tydliggöra att kulturfrågorna uttryckligen spelar en avgörande roll inom globali- seringen – inte minst inom den så kallade upplevelseekonomin. Strategin ska bidra konstruktivt till att möta globaliseringens utmaningar och att utnyttja dess möjligheter. Inledningsvis kommer insatserna, som bl.a. förutsätter en dialog mellan kultur- och näringsministrarna, att koncentreras till tre insatsområden; ett synligare , ett kunnigare och ett välmående . EU-samarbete och internationella frågor 11.5Kulturrådens roll och ansvarsområden Ansvaret för de utlandsstationerade kulturråden fördes 2003 över från till . Syftet var att kulturråden, liksom andra specialattachéer, skulle vara kopplade till det departement som har huvudansvaret för sakfrågorna. Kultur- råden ska bevaka frågor inom ansvars- område. Deras övergripande uppgift är att främja kulturutbytet med stationeringslandet och stimulera den kulturella dialogen. Kulturrådstjänster finns vid ambassader i , , , och . i är kopplat till Svenska i som är Svenska institutets filial i . En ny kulturrådstjänst i har utlysts . Vidare finns en tjänst placerad vid ständiga representation vid Europeiska unionen i . ständiga representation i arbetar med bl.a. med kultur- och kulturarvsfrågor inom ramen för Europarådssamarbetet där har representanter i styrgruppen för kultur och styrgruppen för kulturarv och landskap. Utöver egna projekt handlar en stor del av kulturrådens arbete om att stärka kontakterna mellan de olika ländernas kulturutövare för att på så sätt skapa konstnärligt fruktbara möten och synergi- effekter. Kulturråden ska även utgöra en viktig resurs för utlands- myndighetens allmänna arbete med press-, informations- och kulturfrågor. Kulturråden vid svenska ambassader bör (enligt Skr. 2005/06:188) ha en nära koppling till institutioner och verksam- heter inom kultursektorn och utgöra en integrerad resurs för sektorns internationalisering. har uppdragen till , Riks- antikvarieämbetet och förtydligats till att de ska verka för att internationella och interkulturella perspektiv beaktas och utvecklas inom myndigheternas verksamhetsområden. Detta fram- går av respektive instruktion för myndigheterna. Det innebär att myndigheternas och institutionernas ansvar för frågorna har lyfts fram och förtydligats. EU-samarbete och internationella frågor – utvidgat brett ansvar med bidragsfördelning och kulturutbyte i fokus har ett ökat ansvar när det gäller de internationella kulturfrågorna. I regeringens skrivelse 2005/06:188 Kulturlivets internationalisering redogörs för det nya uppdraget som bl.a. innebär att ska arbeta strategiskt för att stärka och utveckla internationaliseringen inom hela kulturområdet. Rådet ska vidare bedriva en kvalificerad inter- nationell omvärldsbevakning, samordna, stödja och stimulera det internationella kulturutbytet på olika sätt, inte minst genom ett nära samarbete med en rad andra myndigheter. har antagit ett strategiskt program för den internationella verksamheten. Rådet har i detta identifierat fyra syften för arbetet med att öka det internationella kultur- samarbetet och kulturutbytet. Det första handlar om att konst- och kulturutövare verksamma i ska få möjlighet att presentera sin verksamhet och vara närvarande och efterfrågade i omvärlden. Det andra tar sikte på att konst- och kulturutövare i ska ges möjlighet att ta del av internationella kulturmöten både i och i omvärlden. Det tredje tar sikte på att människor i ska ges tillgång till en mångfald av konst och kultur från hela världen. Det fjärde handlar om att stärka den kulturella dimensionen i samlade utlandskontakter. Ytterligare skäl för ett ökat kultursamarbete, menar vidare, finns när man värderar den betydelse internationell kulturverksamhet har för andra politikområden, t.ex. demokrati-, rättighets-, Sverige- och handelsfrämjande liksom inom politiken för global utveckling. inleddes ett kultursamarbete mellan och som förvaltas gemensamt av och det sydafrikanska . Litteraturpriset till minne () fördelas av rådet och räknas till rådets internationella arbete. för bidrag till internationell och interkulturell kulturverksamhet för uppgår till . Av dessa 32 miljoner är en andel inbo- kade på förhand t.ex. utgör bidrag till Hana- holmens kulturcentrum för och . ska bl.a. användas för bidrag enligt förordningen (2008:556) om statsbidrag till internationell och interkulturell kulturverksamhet. Även bidrag för svensk-grekiskt kultursamarbete efter förslag av EU-samarbete och internationella frågor mellan och ska bekostas med anslaget liksom kostnader för nämndens verksamhet. Från anslagsposten fördelas även bidrag till Sprong, Intercult, Riksutställningar, Mångkulturellt centrum, Riks- teatern och Konstnärsnämnde enligt beslut Ku2007/2351/KV (delvis) som ett resultat av den förstärkning av satsningar på etnisk och kulturell mångfald som regeringen genomförde . har fått ett förtydligande i sitt regleringsbrev som innebär att Statens kulturråds litteraturpolitiska uppdrag utvidgats att även omfatta stöd till översättning av svensk litteratur och utveckling av det internationella litteratursamarbetet. Dessutom har stödet till internationell utbytesverksamhet för författare, översättare m.fl. förstärkts. Sammantaget har det statliga stödet till litteraturområdet förstärkts med varav till s.k. läsfrämjande, dvs. avsattes till ett tjugotal svenska sektioner av internationella organisationer och till mång- kulturell verksamhet. användes 2007 för projektstöd för internationellt kulturutbyte och utgjordes framför allt av resebidrag till organisationer, institutioner och fria grupper efter ansökan. – utvidgat ansvar med kulturarvssamarbete i fokus Inom ramen för det internationella utvecklingssamarbetet har Riks- antikvarieämbetet arbetat för att lyfta fram kulturarvets roll i en hållbar samhällsutveckling. Detta arbete har bl.a. omfattat att vara ett stöd till kulturarvsmyndigheter i samarbetsländerna och verka för att kulturarvet ska bidra till en hållbar utveckling. Riksantikva- rieämbetet har bidragit med sina erfarenheter att arbeta med kunskapsuppbyggnad, myndighetsarbete, dokumentation, och hållbar regional utveckling och återföra nya perspektiv i det nationella arbetet utifrån de nya frågor ett utvecklings- samarbete lyfter fram. har bedrivit flera projekt med interna- förtecken. Bland dessa kan nämnas följande. Riksantikva- rieämbetet har haft en överenskommelse om samverkan med SIDA –2007. EU-samarbete och internationella frågor varit ett stöd för SIDA och bidra med efterfrågad kompetens vad gäller kulturmiljöfrågor i utvecklingssamarbetet. Ett av dessa upp- drag har varit att –2009 stödja och kapacitets- utveckla , som är Riksantikvarie- ämbetets motsvarighet i . Bland annat har insatser gjorts för att ta fram en kommunikationsstrategi och ett system med tillhörande handledning för dokumentation av kulturlämningar. Vidare har expertstöd från ämbetes sida getts för nominering av den s.k. Slavrutten till samt att stärka planerings- och uppföljningskapaciteten vid myndigheten. På uppdrag av SIDA har inlett ett samarbete med om att vara ett stöd inom hållbar planering och uppföljning av olika insatser. har inlett ett samarbete med Kosovo genom bl.a. , SIDA och Stiftelsen utan Gränser. Arbetet handlar om lagstiftningsstöd och stöd till kapa- citetshöjande insatser för myndigheter på kulturarvsområdet i Kosovo. har även arbetat med utbildningsprojektet 2009. Vidare har även arbetat med frågor som rör , UN-Habitat, EU, , Nordiska minister- rådet samt frivilligorganisationer och därutöver medverkat i flera olika internationella nätverk. Totalt har relationer med cirka 20 internationella organisationer. har tillsammans med varit aktiv i arbetet med världsarvkonventionen. har genom riksantikvarien och varit representerade i . har även en representant i expertorgan och en suppleantplats i . har aktivt deltagit i en arbetsgrupp för att utarbeta ramkonvention för kulturarv och redovisat för regeringen hur landskapskonvention kan genom- föras i efter ratificeringen. En direkt form av erfarenhets- utbyten på bl.a. exempel restaureringssidan har skett genom sam- nordiska eller sameuropeiska projekt t.ex. i . Riksantikva- rieämbetet får, till skillnad från , inga öronmärkta medel att använda eller fördela till internationellt arbete genom sitt regleringsbrev. avser att anta en strategi för sitt EU-samarbete och sitt internationella arbete. EU-samarbete och internationella frågor – utvidgat ansvar med EU-samarbete och digitalisering i fokus samarbete med andra medlemsstater har alltmer kommit att koncentreras till och då främst med- lemsländerna i EU. Särskilt i samarbetet kring digitalisering och digitalt bevarande har en framskjuten position. har enligt årsredovisningen deltagit i en rad arbetsgrupper på EU-nivå bl.a. i DLM-forum ()och unionens initiativ om digitalisering, internaccess och digitalt bevarande(Digital Library). På uppdrag av har svarat för en av två svenska experter i on Digitisation and Digital Preservation. Vidare medverkade i flera EU-projekt. Bland dessa märks MinervaEC, som är en fortsättning på tidigare projekt inriktade mot digitalisering, QVIZ (Query and Context Based Visualizations of ), som bygger på riktad användning av digitalt material, samt EDLnet, som är ett tematiskt nätverk i syfte att bygga en prototyp för ett s.k. European Digital Library. Portalen kallas Europeana och är i drift i form av en prototyp. Den är flerspråkig och omfattar samt- liga sektorer inom kulturarvsområdet. Projektet är ett av EU- kommissionens flaggskepp för att skapa ett s.k. för tillväxt och arbetstillfällen och ger besökaren tillgång till minst 2 miljoner digitala objekt. har koordinerat det nya EU- projektet (in Agent ) inom det sjunde ramprogrammet. Med modern agentbaserad teknologi skall projektet utveckla lösningar som gör det enklare för både producenter av digital information och kulturarvsinstitutioner att hålla den digitala informationen levande och användbar . Arkivsamarbetet på europeisk nivå har framför allt skett inom ramen för EAG (), där lett arbetet kring problematiken med stölder i arkiv. har även ingått i den arbetsgrupp som sökt EU-medel till en europeisk sökportal för arkivinformation. Inom ICA () har deltagit i flera aktiviteter, bl.a. . Detsamma gäller ett projekt under ledning EU-samarbete och internationella frågor av i med mål att ta fram kravspecifika- tioner för ärendehanteringssystem och affärssystem med digitala handlingar som skall bevaras för framtiden. Riksarkivarien är Treasurer Vice President in Charge of Finances inom ICA och medlem av dess Management Commission. På bevarandeområdet har , som genomförs i kontakt med motsvarande internationella utveckling, inriktats på att finna metoder att kombinera mikrografisk och digital teknik. De båda EU-projekten har berört mer traditionella bevarandefrågor kring pappersbaserade arkiv. På uppdrag av SIDA har genomfört ett program för länder i tredje världen, kallat in Service of Democracy. Den vetenskapliga utgivningen av Svenskt Diplomatarium liksom arbetet på Glossarium till medeltidslatinet i har förutsatt vetenskapligt utbildad personal, men även kontakter med anslutande verksamheter internationellt. Dit hörde även medverkan i MENOTA (Medieval Nordic Text Archive), NCMS () samt (). Kulturmyndigheterna behöver vara aktiva i EU och öka sin framförhållning samt öka det internationella samarbetet stadgande av att kulturdimensionen ska beaktas inom unionens alla verksamhetsområden är en kultur- politisk uppgift att förverkliga både i och inom EU. Upp- giften på global nivå är bl.a. att hävda kulturfrågornas roll i världssamhället, framhäva kulturfrågornas betydelse för män- niskors välstånd och frihet och underlätta kulturkontakter över alla gränser.7 Kulturområdets internationella arbete har under , särskilt genom EU-medlemskap, vitaliserats. Nya kontaktytor har gjorts tillgängliga för samarbeten och nätverk. Kulturområdet har fått tillgång till nya regionala samverkans- partners och nya medel genom att man blivit delaktig i det regio- nala partnerskapssamarbetet och . 7 (Prop. 1996/97:3; betänkande 1996/97:KrU 1). EU-samarbete och internationella frågor bl.a. medfört att betydligt mer medel kommit kulturområdet till del och att myndigheterna kommit att arbeta i ett brett tvär- sektoriellt samarbete med nya partners bl.a. inom ramen för övervakningskommittéer och projektsamarbeten och medfinansie- ring. Detta samarbete har berikat såväl kulturområdet som andra politikområden. Perspektivet kan även sägas ha vidgats till att omfatta en ekonomisk dimension. Regionernas internationella kulturutbyte har ökat väsentligt och svenska kommuner har ett långt mer utvecklat EU-samarbete och internationellt samarbete t.ex. med vänorter. Landsting och kommuner står också för en betydande del av den offentliga finansieringen av internationell kulturverksamhet. De politiska förändringarna i har bidragit till att svenska regioner sökt samarbete med grannregioner på andra sidan . Svenska regioner samarbetar även med regioner i och flera har byggt upp särskilda EU-kontor i . Det finns även flera fristående organisationer som t.ex. Intercult som är ett produktions- och resurscentrum som bl.a. skapar gränsöverskridande konst för den europeiska kulturscenen. Ett lokalt exempel och då på ett utvecklingssamarbete som finansieras genom SIDA är museer som samverkar med museet i , , i projektet – Kapstadsbor i kåkstäderna. Regionaliseringen på kulturområdet är mer begränsad. De statliga bidragsmedlen fördelas på den nationella nivån till skillnad från strukturfondsmedlen som fördelas på regional nivå. De EU- medel som finns tillgängliga genom strukturfonderna och EU:s kulturprogram m.m. har bidragit till regionaliseringen och ett utvecklat samarbete mellan medlemsstaternas olika parter på den regionala och kommunala nivån, även inom kulturområdet. EU- samarbetet och regionaliseringen som följt av detta har ställt krav på en ökad internationell orientering. Om Lissabonfördraget antas av medlemsstaterna i sin nuvarande form kommer det att innebära att man övergår till majoritetsbeslut i stället för som , enhällighetsbeslut. Detta kan leda till att fler beslut som blir gällande för alla medlemsstater kommer att fattas på kulturområdet. Det kan innebära att behöver vara ännu aktivare i tidiga skeden på kulturområdet. Medlemsländerna kan få igenom förslag utan att alla stater är eniga. Det handlar alltså om att driva frågor gentemot Europeiska kommissionen antingen bilate- ralt eller genom rådsarbetet. Att ha god framförhållning i EU- EU-samarbete och internationella frågor arbetet på kulturområdet blir ännu viktigare än det är och detta leder sannolikt till ett intensifierat EU-samarbete. Internationellt utbyte och samarbete har alltid spelat en stor roll för utvecklingen av det svenska kulturlivets kvalitet och mångfald men detta behöver ytterligare utvecklas. har globa- liseringen medfört att de internationella och interkulturella sam- arbetsmöjligheterna ökat såväl inom som utom landet. Det är en viktig uppgift för den statliga kulturpolitiken att verka för att dessa möjligheter tillvaratas. Många kulturutbyten sker numera utan att det krävs statligt stöd medan samarbeten mellan myndigheter, institutioner och den civila sektorn i hög grad är beroende av statlig finansiering för att över huvud taget komma till stånd. Statens ansvar är att öka förutsättningarna för att bedriva internationellt arbete hos myndigheterna och inom deras respektive ansvars- områden genom att ge dem uppdrag och andra styrinstrument. Vi menar att det internationella arbetet framöver bör lägga större vikt på EU-samarbete och internationellt samarbete. Mindre vikt bör på den statliga nivån läggas på utbyte. Vi bedömer att effekterna blir större om det internationella arbetet framöver inriktas på mer av långsiktiga kultursamarbeten och mindre av kortsiktiga kultur- utbyten. Den mångfald av kulturell kompetens som finns i landet bör tas till vara. Globaliseringen och de ökade internationella kontakterna med- för att frågor som påverkar det svenska kulturlivet i stor utsträck- ning behandlas i internationella organisationer som EU, , etc. samt inom ramen för det nordiska samarbetet. En stor del av arbetet inom handlar om att utforma och följa upp konventioner inom kulturområdet. Det svenska kulturområdet kan även tillgodogöra sig ekonomiskt stöd från EU och det nordiska samarbetet. bör vara en aktiv aktör på interna- arenor för att bidra till utvecklingen på kulturområdet och för att det svenska kulturlivet ska kunna tillgodogöra sig medlem- skap i internationella organisationer. Internationaliseringen ställer nya krav på kulturpolitiken. Det är en självklar kulturpolitisk uppgift att bidra till att människor med olika etnisk och kulturell bakgrund kan mötas och ge impulser åt varandra. Interkulturell dialog och integration ska stimuleras, främlingsfientlighet och rasism bekämpas. Det är också en viktig uppgift att skapa utrymme för den generation med flerkulturell bakgrund och mångkulturella generation som inte passar in i traditionell kategorisering av kulturell och etnisk identitet. EU-samarbete och internationella frågor ningen av olika kulturella bakgrunder och uttrycksformer finns förutsättningar för nytt skapande och ny kvalitet. behöver ett intensivare internationellt och interkulturellt kultursamarbete som bl.a. öka kunskapsutbyte, bidra till ömsesidig förståelse och vidga möjligheten till kulturell förnyelse. Vi kan även konstatera att kulturella verksamheters betydelse för attraktivitet, tillväxt och sysselsättning är något som lyfts fram allt mer i det internationella samarbetet. T.ex. film och musik är tillsammans med turismen internationellt växande näringar (se kapitel 10.3 och 10.4). Även inom ramen för SIDA:s utvecklings- samarbete som skapar arbetstillfällen och demokratisk förändring. Kompetensförsörjningen behöver ses över Att bedriva EU-arbete och internationellt arbete kräver komple- ment till de kompetenser som krävs för ett nationellt arbete t.ex. av språk, diplomatiska kunskaper, internationella förhandlingar, strukturer för internationella organisationer m.m. Verket för förvaltningsutveckling, VERVA, konstaterade i en nyligen genom- förd undersökning att myndigheterna generellt saknar mål för sin kompetensförsörjning. Myndigheterna är ofta välinformerade om förändringar i omvärlden som kan påverka verksamheterna – men informationen används inte, konstateras i undersökningen. VERVA menar att myndigheternas kompetensförsörjning behöver synliggöras vad gäller internationell kompetens. Globaliserings- rådet tar i sin senaste rapport i världen.8 upp frågan om att svenska myndigheter och organisationer har en gedigen erfaren- hetsbank för att ingå i internationella partnerskap för ömsesidig nytta, men menar att insikten om andra kulturer måste öka. Man slår vidare fast att utvecklingssamarbete är ett utmärkt instrument för att skapa långsiktiga relationer med andra länder och att den förtroendefulla relationen utgör sista ledet i en kommunikativ trappa. menar i sitt slutbetänkande9 bl.a. att det är viktigt att skilja på EU-arbete och internationellt arbete och att EU-arbetet inte ska ses som särskilt från andra ärenden utan vara integrerarat. menar vidare att det råder brist på samordnad kompetensutveckling och personalplanering 8(Ds 2008:82). 9(SOU 2008:118) Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning. EU-samarbete och internationella frågor mellan departement och myndigheter och att en bred kompetens- bas och djup EU-erfarenhet är grundläggande för att en medlems- stat ska kunna dra god nytta av EU-medlemskapet. Såväl VERVA:s undersökning, som redogjorts för ovan, och visar att det behöver finnas mål för myn- digheternas kompetensförsörjning även när det gäller de inter- nationella frågorna. Det behövs en medvetenhet om att frågorna kräver en särskild kompetens som inte bara handlar om att addera språkkunskaper till den vanliga kompetensen. Vi menar att om ett internationellt och interkulturellt perspektiv ska kunna göra sig gällande på kulturområdet så bör det också framgå av kulturmyn- digheternas och institutionernas mål för sin kompetensförsörjning. Mot bakgrund av detta föreslår vi att kulturområdets myndigheter och institutioner får i uppdrag att se över sina mål för kompe- tensförsörjning för att stärka såväl EU-kompetensen som den internationella och interkulturella kompetensen. Globala mål, strategier, kartläggning och vägledning Politiken för global utveckling (PGU:n) behöver synliggöras även på kulturområdet eftersom den ska gälla alla myndigheter. Vi menar att kulturområdets myndigheter, i likhet med andra myndigheter, behöver tydligt bör omfattas av denna strategi genom att den lyfts fram i myndigheternas instruktioner. Ett fortsatt och utvecklat samarbete mellan regioner inom EU och inom bör främjas inom ramen för den s.k. port- följmodellen som utredningen föreslår ska införas. Den regionala strategi som utredningen föreslår att regionen ska utarbeta inför förhandlingarna föreslås omfatta även det internationella perspektivet (se kapitel 12). Kulturområdet har fått en större plats i EU-samarbetet än det haft tidigare även om EU- samarbetet på myndighetsnivån är mindre på kulturområdet än inom många andra politikområden. Inom EU-samarbetet gäller det ofta att kulturområdet behöver bevaka vad som pågår inom andra politikområden eftersom de kan påverka kulturfrågorna i viktiga avseenden. Det gäller till exempel kulturskaparnas villkor, miljön, tillgängligheten till kulturföremål etc. En större samverkan myndigheter emellan liksom med och mellan regionerna kommer sannolikt att behövas. En nationell överblick saknas och behöver finnas för bl.a. kunskapsspridning. EU-samarbete och internationella frågor Utredningen föreslår att en kartläggning görs av de frågor som berör kulturområdet och som pågår inom EU. skriver i sitt betänkande att myndigheterna över lag saknar EU-strategier varför tydligare riktlinjer och strategiska mål för EU-arbetet behövs.