sou · GYB365 · 2010-10-13 00:00:00 — får använda en socialsekreterare med utländsk examen för utförande av de upp- gifter som anges i 3 a § om den utländska utbildningen ensam eller tillsammans med yrkeslivserfar- enhet motsvarar en svensk socio- nomexamen eller annan relevant examen på grundnivå i hög- skolan. bedömer om kraven enligt första stycket är uppfyllda. Regeringen meddelar de före- skrifter som behövs för verk- ställigheten av denna bestäm- melse. 1.Denna lag träder i kraft . 2.En socialsekreterare som före ikraftträdandet av denna lag an- ställts för att utföra de uppgifter som anges i 3 kap. 3 a § första stycket ska till och med anses behörig att utföra de angivna uppgifterna. lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) Härigenom föreskrivs i fråga om patientsäkerhetslagen (2010:659) dels att 5 kap. 1 §, 10 kap. 6 och 8 §§ ska upphöra att gälla, dels att 1 kap. 1 §, 10 kap. 7 och 13 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 4 kap. 6 a § av följande Denna lag syftar till att främja hög patientsäkerhet inom hälso- och sjukvård och därmed jäm- förlig verksamhet. I lagen finns bestämmelser om –anmälan av verksamhet m.m. (2 kap.), –vårdgivarens skyldighet att bedriva ett systematiskt patient- säkerhetsarbete (3 kap.), –behörighetsfrågor (4 kap.), –begränsningar i rätten för andra än hälso- och sjukvårds- personal att vidta vissa hälso- och sjukvårdande åtgärder (5 kap.), –skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonal m.fl. (6 kap.), (7 kap.), –prövotid och återkallelse av legitimation m.m. (8 kap.), –Hälso- och sjukvårdens an- svarsnämnd (9 kap.), och –straffbestämmelser och överklagande m.m. (10 kap.). Allmänna bestämmelser om mål och krav på hälso- och sjuk- Denna lag syftar till att främja hög patientsäkerhet inom hälso- och sjukvård och därmed jäm- förlig verksamhet. I lagen finns bestämmelser om –anmälan av verksamhet m.m. (2 kap.), –vårdgivarens skyldighet att bedriva ett systematiskt patient- säkerhetsarbete (3 kap.), –behörighetsfrågor (4 kap.), –skyldigheter för hälso- och sjukvårdspersonal m.fl. (6 kap.), (7 kap.), –prövotid och återkallelse av legitimation m.m. (8 kap.), –Hälso- och sjukvårdens an- svarsnämnd (9 kap.), och –straffbestämmelser och överklagande m.m. (10 kap.). Allmänna bestämmelser om mål och krav på hälso- och sjuk- vården och tandvården finns i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och tandvårdslagen (1985:125). vården och tandvården finns i hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och tandvårdslagen (1985:125). Vid marknadsföring av verk- samhet får en i 1 § angiven yrkes- titel (skyddad yrkestitel) eller en titel som kan förväxlas med dessa inte användas på ett sådant sätt att det oriktigt ger sken av att verksamheten utövas av någon som har legitimation för yrket. Till ansvar enligt någon av bestämmelserna i 3-6 §§ ska inte dömas, om gärningen är belagd med straff i annan lag. Till ansvar enligt någon av bestämmelserna i 3-5 §§ ska inte dömas, om gärningen är belagd med straff i annan lag. beslut får överklagas hos allmän förvaltnings- domstol, om beslutet gäller 1.behörighet, rätt att använda en skyddad yrkestitel eller legiti- mation enligt 4 kap., 2.föreläggande enligt 7 kap. 20 § andra stycket att lämna upplys- ningar, handlingar eller annat material, 3.föreläggande enligt 7 kap. 24 § att vidta rättelse, 4.förbud enligt 7 kap. 26, 27 eller 28 § att driva verksamhet, eller 5.förbud att utöva verksamhet enligt 8 § första stycket. Andra beslut av enligt denna lag får inte över- klagas. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. Denna lag träder i kraft . förordning om ett nationellt register över utövare av alternativa behandlingsformer Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om ett register för utövare av alternativa behandlingsformer och organisationer för så- dana utövare. 2 § Organisationerna får efter ansökan delta i registret. Uppgifter om yrkesutövarna får, enligt vad som närmare framgår av denna förordning och föreskrifter som meddelats med stöd av förord- ningen, efter ansökan antecknas i ett register. Registret ska föras med hjälp av automatiserad behandling. 3 § ska föra registret, vara personuppgiftsansvarig för behandlingen av personuppgifter i registret och även i övrigt handlägga ärenden enligt denna förordning. Förordningens förhållande till personuppgiftslagen 4 § Personuppgiftslagen (1998:204) gäller vid behandling av personuppgifter i registret, om inte annat följer av denna förord- ning eller föreskrifter som har meddelats med stöd av denna eller annars av 2 § personuppgiftslagen. 5 § Registret ska innehålla uppgift om den registrerades 2.yrkesverksamhet inom alternativa behandlingsformer och, 3.organisationstillhörighet inom detta område. 6 § Innehållet i registret ska publiceras på Internet. Uppgifter om personnummer, samordningsnummer eller bostadsadress får dock inte publiceras på detta sätt. Organisationers deltagande i registret 7 § En organisation, som är väletablerad och har som huvud- ändamål att organisera sådana yrkesutövare som avses i 1 § lagen (2012:xxx) om alternativa behandlingsformer, får efter ansökan god- kännas att delta i registret, om organisationen har stadgar av vilka framgår att medlemmarna ska 1.ha tillräcklig utbildning och övrigt yrkeskunnande, 2.följa de riktlinjer för yrkesutövningen som organisationen har antagit, 4.omfattas av organisationens skyldighet att pröva anmälningar om klagomål mot yrkesutövningen samt 5.kunna uteslutas ur organisationen. En organisation som utgör en sammanslutning av sådana i första stycket angivna organisationer kan efter ansökan också godkännas att delta i registret, om den i tillämpliga delar uppfyller de där an- givna villkoren. 8 § En organisation eller en sammanslutning av organisationer som godkänts att delta i registret är skyldig att meddela register- myndigheten om en medlem, som är registrerad, inte längre upp- fyller villkoren för att vara registrerad. 9 § Ett godkännande enligt 7 § får återkallas om villkoren för god- kännandet inte längre uppfylls. 10 § En yrkesutövare som är medlem i en organisation som god- känts enligt 7 § får efter ansökan registreras i registret. 11 § Den som av meddelats förbud enligt 8 § lagen (2012:xx) om alternativa behandlingsformer får inte registreras så länge förbudet gäller. 12 § Den registrerade är skyldig att informera register- myndigheten om sådana förhållanden som påverkar förutsättning- arna för registreringen samt om uppgifterna i registret i något av- seende behöver ändras. 13 § Den registrerade ska avföras från registret om 1.han eller hon inte längre uppfyller villkoren för registrering enligt 10 §, 2.förbud enligt 8 § lagen (2012:xx) om alternativa behandlings- former har meddelats för den registrerade, 3.avgift inte betalas enligt 15 § eller 4.han eller hon begär det. 14 § En registrerad som avförts från registret med stöd av 13 § denna lag får, om det beror på uteslutning från en organisation, inte registreras på nytt i registret förrän efter beslutet om av- registrering. 15 § Den som ansöker om godkännande eller registrering, ska be- tala en ansökningsavgift. Den registrerade ska betala en årlig avgift. 16 § Bestämmelserna i personuppgiftslagen (1998:204) om rättelse och skadestånd gäller vid behandling av personuppgifter enligt denna förordning eller föreskrifter som har meddelats stöd av denna för- ordning. 17 § Beslut enligt 7, 9-11 och 13 §§ får överklagas hos allmän för- valtningsdomstol. Beslut om rättelse eller om avslag på ansökan om information enligt 26 § personuppgiftslagen (1998:204) får också överklagas hos sådan domstol. Andra beslut enligt denna förord- ning får inte överklagas. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 18 § får meddela ytterligare föreskrifter om 1.vilka uppgifter som registret närmare ska innehålla, 2.villkoren för godkännande och registrering, 3.avgift för godkännande och registrering. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i högskoleförordningen (1993:100) Härigenom föreskrivs att bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Tandhygienistexamen upp- nås efter att studenten fullgjort kursfordringar om 120 högskole- poäng. Tandhygienistexamen upp- nås efter att studenten fullgjort kursfordringar om 180 högskolepoäng. Denna förordning träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2010:542 förordning om ändring i förordningen (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område Härigenom föreskrivs att 4 kap. 2 § och 6 kap. 2 § förordningen (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens om- råde ska ha följande lydelse. Den legitimerade tandläkare som vill uppnå specialistkompe- tens skall ha utövat allmän tand- läkarpraktik under efter att ha fått legitimation som tandläkare och skall därefter genomgå vidareutbildning under för att förvärva de kunskaper, färdigheter och för- hållningssätt som föreskrivits för den sökta specialistkompe- . Specialistkompetensen skall förvärvas genom tjänst- som tandläkare under handledning vid en klinik som godkänts av och genom deltagande i komp- letterande utbildning (speciali- seringstjänstgöring). De specialiteter inom vilka specialistkompetens kan uppnås är följande. Den legitimerade tandläkare som vill uppnå specialistkompe- tens ska ha utövat allmän tand- läkarpraktik under efter att ha fått legitimation som tandläkare och ska därefter genomgå vidareutbildning under för att förvärva de kunskaper, färdigheter och för- hållningssätt som föreskrivits för den sökta specialistkompe- . Specialistkompetensen ska förvärvas genom tjänst- som tandläkare under handledning vid en klinik som godkänts av och genom deltagande i komp- letterande utbildning (speciali- seringstjänstgöring). får meddela föreskrifter om indelning och be- nämning av de specialiteter inom vilka specialistkompetens kan upp- nås samt om vad som ska krävas för att bevis om specialistkompe- tens. Meriter från utbildning på forskarnivå får tillgodoräknas i mare föreskrifter om tillgodo- räknande av sådana meriter. får meddela föreskrifter om kompetenskrav för behörighet som kontaktlins- optiker. får meddela föreskrifter om kompetenskrav för behörighet som kontaktlins- optiker och för att få förordna läkemedel. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (1999:1134) om belastningsregister Härigenom föreskrivs att det i förordningen (1999:1134) om belastningsregister ska införas en ny paragraf, 16 b §, av följande lydelse. om brott mot 3 kap. , 4 kap. 1–5 §§ eller någon av dessa paragrafer jämte 5 eller 6 § eller någon av dessa paragrafer jämte 8 kap. 12 § brotts- balken, 13 kap. , 17 kap. 1 eller 2 § eller lagen (2000:1225) om straff för smuggling i fråga om narko- lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel ska läm- nas ut om det begärs av Social- styrelsen eller sådan landstings- nämnd som i vissa fall (2010:659). Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i socialtjänstförordningen (2001:937) Härigenom föreskrivs att det i socialtjänstförordningen (2001:937) ska införas två nya kapitel, kapitel 9 kap. och 10 kap., av följande lydelse. omfattas av avtalet om Euro- området () eller av- talet mellan Europeiska gemen- skapen och dess medlemsstater å ena sidan och å andra En sökande som har utbild- ning som socionom eller annan relevant annan relevant examen på grundnivå i högskolan från ett annat EES-land än , eller från , ska på ansökan få kompetensbevis här i landet om 1. den sökande har ett sådant utbildnings-, examens- eller be- givande utbildning som följer av eller av avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan, och 2. det yrke som sökanden avser att utöva här i landet och det yrke han eller hon är behörig för i ursprungsmedlemsstaten, är jäm- förbara yrkesverksamheter. Ansökan om behörighetsbevis enligt 1 § görs hos . En yrkesutövare som avses i 1 § och som av- ser att temporärt och tillfälligt ut- öva yrket i ska skriftligen underrätta om detta. Om yrkesutövaren har för av- sikt att ett senare år tillhandahålla temporära och tillfälliga tjänster här, ska en underrättelse om detta ske . En underrättelse enligt denna bestämmelse ska anses innefatta även en ansökan om tidsbegränsad behörighet. får meddela föreskrifter om vilka handlingar som ska bifogas en underrättelse enligt 3 §. En yrkesutövare som har an- sökt om behörighet enligt 3 § och som uppfyller villkoren för be- hörighet enligt 1 §, ska få en tids- begränsad behörighet för yrket. ska se till att en sökande enligt 1 och 3 §§ får de upplysningar om svenska författ- ningar som är nödvändiga för att utöva yrket. ska även i övrigt på förfrågan från en yrkesutövare i ett EES-land eller i som har för avsikt att etablera sig i lämna upplysningar om vad som gäller i fråga om själv- ständig yrkesverksamhet inom m.m. här i landet. ska vid prövning av ansökan om kompetensbevis eller behörighet enligt 1 eller 3 §§ ta hänsyn till den sökandes yrkes- erfarenhet, vidareutbildning och fortbildning i yrket. Ärenden om behörighet enligt föreskrifter som avses i 1 och 3 §§ ska handläggas skyndsamt. Social- styrelsens beslut ska fattas från ansöknings- dagen. Om ansökan måste kom- pletteras eller om det finns andra särskilda skäl, får tidsfristen för- längas. ska om det be- hövs underrätta de behöriga myn- digheterna i det eller de EES- länder eller i där yrkes- utövaren tidigare varit verksam om beslut om behörighet som meddelats enligt 1 och 3 §§. Om en yrkesutövare med svensk behörighet som avses i 1 och 3 §§ även har motsvarande utbildnings-, examens- eller annat behörighetsbevis från ett annat EES-land än eller från och yrkesutövaren här i landet döms för brott i sin yrkes- utövning eller får sin behörighet återkallad, ska underrätta den behöriga hälso- och sjukvårdsmyndigheten i det andra landet om åtgärden och om skälen för åtgärden. På begäran av en myndighet i ett annat EES-land eller i , ska skynd- samt lämna de upplysningar som kan behövas för prövning av behörighet i ett visst fall. får meddela föreskrifter om behörighet som avses i 1 och 5 §§ samt om an- passningsperiod, lämplighetsprov och yrkesverksamhet i den ut- sträckning sådana krav enligt eller avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan och som får ställas på en sökande. ska i den ut- sträckning det behövs för att full- göra förpliktelser enligt eller avtalet mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater å ena sidan och å andra sidan lämna de upplysningar och utfärda de intyg om behörighet, yrkesverksamhet och liknande förhållanden som yrkesutövare och behöriga hälso- och sjukvårdsmyndigheter i andra EES-länder eller i begär. Bestämmelser om annan utländsk utbildning Den som har genomgått annan utbildning utomlands än som av- ses i 9 kap. 1 § ska på ansökan få behörighet att utöva vissa arbets- uppgifter inom och verksamheter enligt LSS för vilket det finns bestämmelser om be- hörighet här i landet om den sök- ande 1.har genomgått den kom- pletterande utbildning och full- gjort den praktiska tjänstgöring som behövs för att kunskaperna och färdigheterna ska motsvara de svenska kraven, 2.har för yrket nödvändiga kunskaper i svenska författningar, och 3.har för yrket nödvändiga kunskaper i svenska, danska eller norska språket. Ansökan om kompetensbevis enligt 1 § görs hos . ska meddela ytterligare föreskrifter om kraven på utbildning, praktisk tjänst- , kunskaper i svenska för- fattningar och språkkunskaper för dem som genomgått sådan ut- ländsk utbildning som avses i 1 §. Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2009:607) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 3 § förordningen (2009:607) med instruktion för ska ha följande lydelse. 1.följa och analysera konsumenternas ställning på marknaderna samt vid behov vidta eller föreslå åtgärder, 2.med utbildning och information stödja kommunernas konsu- mentverksamhet i frågor som rör konsumentskydd och konsu- mentlagstiftning, 3.vara kontaktmyndighet för svenska myndigheters samarbete med myndigheter inom EES och med Europeiska gemenskapernas kommission i konsumentrelaterade frågor som rör informations- samhällets tjänster enligt lagen (2002:562) om elektronisk handel och andra informationssamhällets tjänster, 2006/2004 av 2006/2004 av 2004 om samarbete mellan de 2004 om samarbete mellan de som ansvarar för konsument- som ansvarar för konsument- 5. fullgöra de uppgifter som 5. fullgöra de uppgifter som en behörig myndighet har enligt en behörig myndighet har enligt samma förordning, i fråga om samma förordning, i fråga om enligt förordningen om ett register över utövare av alternativa be- handlingsformer (2010:xxx) Denna förordning träder i kraft . förordning om ändring i förordningen (2009:1243) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 14 och 21 §§ förordningen (2009:1243) med instruktion för ska ha följande lydelse. Nationella rådet för specialiseringstjänstgöring har till uppgift att –bistå med att dela in och benämna de speciali- teter inom vilka specialistkompetens kan uppnås samt med att av- göra vad som ska krävas för att få bevis om specialistkompetens, –bistå med att utarbeta målbeskrivningar som av- ses i 4 kap. 3 § förordningen (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område, –stödja sjukvårdshuvudmännen för att uppnå hög kvalitet i specialiseringstjänstgöringen, –främja utbildning av handledare inom specialiseringstjänst- göringen, –följa upp kvaliteten i specialiseringstjänstgöringen, samt –utarbeta kriterier för utbildande enheter för att säkerställa att verksamheten har den bredd och inriktning som behövs för att er- bjuda specialiseringstjänstgöring av hög kvalitet. Rådet ska vidare bistå Social- styrelsen i frågor om enskilda läkares kompetens i förhållande till fastställda målbeskrivningar. Rådet består av en ordförande och sju andra ledamöter. Rådet ska vidare bistå Social- styrelsen i frågor om enskilda läkares och tandläkares kompe- tens i förhållande till fastställda målbeskrivningar. Om bestämmer det, får rådet även fullgöra andra uppgifter. Rådet består av en ordförande och sju andra ledamöter för frågor om läkarnas specialiseringstjänst- och en ordförande och fem andra ledamöter för frågor om tandläkarnas specialiseringstjänst- . Nationella rådet för speciali- seringstjänstgöring utses av regeringen för en bestämd tid. Minst en av ledamöterna ska utses på förslag av Socialstyrel- sen, minst en på förslag av Kommuner och Lands- ting, minst en på förslag av , minst en på förslag av läkar- förbund och minst en från uni- versitet och högskolor på för- slag av . Nationella rådet för speciali- seringstjänstgöring utses av regeringen för en bestämd tid. För frågor om läkarnas speciali- seringstjänstgöring ska minst en av ledamöterna utses på förslag av , minst en på förslag av Kommuner och Landsting, minst en på för- slag av , minst en på förslag av och minst en från universitet och högskolor på förslag av . För frågor om tandläkarnas speciali- seringstjänstgöring ska minst en av ledamöterna utses på förslag av , minst en på förslag av Kommuner och Landsting, minst en på förslag av företrädare för professionen och minst en från universitet och hög- skolor på förslag av Högskole- verket. Denna förordning träder i kraft . 1Uppdraget och dess genomförande Utredningen ska enligt sina direktiv bedöma om ytterligare yrkes- grupper bör regleras inom hälso- och sjukvården och i så fall lämna förslag på hur regleringen ska se ut. Förslagen ska utgå från den grundlagsfästa principen om näringsfrihet samt bygga på de principer som ligger till grund för legitimation och annan behörighet för hälso- och sjukvårdsyrkena. Utredningen ska också se över frågan om optikernas arbetsuppgifter och överväga om systemet med sär- skilt förordnande att utöva yrke inom hälso- och sjukvården är ändamålsenligt. I uppdraget ingår även att utreda och lämna förslag på åtgärder som ska syfta till att fler sjuksköterskor specialistutbildas. Utredningen ska också göra en översyn av bestämmelserna i 4 kap. lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjuk- vårdens område (LYHS) om begränsningar i rätten att vidta vissa hälso- och sjukvårdande åtgärder och överväga om bestämmelserna om skyddad yrkestitel inom hälso- och sjukvården är ändamåls- enligt. Utgångspunkten för översynen och de förslag som lämnas ska vara att det ska bli tydligare för allmänheten vad som räknas till hälso- och sjukvård och vad som inte räknas dit. I denna del av upp- draget ingår att utreda behovet av samt förutsättningarna för en till- syn över den verksamhet som ligger hälso- och sjukvården nära och som av allmänheten lätt kan förväxlas med hälso- och sjukvård och om behov finns lämna förslag till hur en sådan tillsyn bör vara ut- formad. Utredningen ska också utreda och lämna förslag till hur tandläk- arnas specialisttjänstgöring bör regleras och överväga tandhygienist- utbildningens innehåll och omfattning. Utredningen ska enligt direktiven kartlägga och analysera behovet av samt förutsättningarna för en behörighetsreglering beträffande Uppdraget och dess genomförande utförandet av vissa typer av handläggning, inklusive utredning och beslut som rör enskilda inom som utförs för social- nämndens räkning. I analysen ska, utöver frågan om behovet av rättssäkerhet och kvalitet för klienten, särskilt frågan om det poli- tiska beslutsfattandet inom beaktas samt konsekvens- erna av en behörighetsreglering inom vad gäller till- gång till personal med lämplig utbildning och erfarenhet. Direk- tiven finns i sin helhet i bilaga 1. Under utredningens gång har vi hållit ett stort antal möten med representanter för olika yrkesgrupper. Representanter för utredningen har också deltagit i ett antal konferenser och gjort flera studie- besök. I bilaga 2 finns en förteckning över möten, konferenser och besök. Utredningen har haft 11 möten med experterna varav ett i internat- form. En referensgrupp med representanter för berörda fackliga orga- nisationer och arbetsgivarorganisationer har bistått utredningen och deltagit vid två möten, se bilaga 3. Vi har genomfört åtta hearingar. Till två av dessa bjöd vi in brukar- och patientorganisationer och i en deltog organisationer för utövare av alternativa behandlingsformer. I arbetet med den del av uppdraget som avser specialistsjuksköterskor ordnade vi fyra hearingar tillsammans med och en tillsammans med både och Kommuner och Landsting. Deltagarna vid dessa hearingar finns upptagna i bilaga 4. I de två inledande kapitlen finns en beskrivning av nuvarande för- hållanden och gällande rätt samt utgångspunkterna för uppdraget. Betänkandet är sedan uppdelat i fyra olika delar. I del I behandlas behörighetsfrågor inom hälso- och sjukvården, i del II specialist- sjuksköterskor, i del III verksamhet som ligger hälso- och sjuk- vården nära, i del IV utbildningsfrågor och i del V behörighet inom . Uppdraget och dess genomförande fattade beslut om en patientsäkerhetslag som ersätter lagen (1998:531) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område (LYHS). Den nya lagen ska träda ikraft . Genom den nya lagen införs bestämmelser om systematiskt patientsäkerhetsarbete och ett reformerat ansvarssystem inom hälso- och sjukvården. Disciplinpåföljderna varning och erinran ersätts av en utökad klagomålshantering hos med en möjlighet att rikta kritik mot yrkesutövare. Vidare utökas möjligheterna att tillgripa skyddsåtgärden prövotid. Bestämmelserna om återkallelse av legitimation och annan behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården förändras, bl.a. på så sätt att det tydliggörs att även allvarlig brottslighet utan samband med yrkesutövningen ska kunna utgöra grund för återkallelse.