sou · GYB3104 · 2010-12-23 00:00:00 — I de fall signeringstjänsten skapar ett signerat dokument (steg 3) samt i de fall signeringstjänsten skapar och för in en tidsstämpel i det signerade dokumentet (steg 4 och 6), så ska detta ske i enlighet med ett definierat signaturformat. Signaturformatet definierar följande aspekter som är relaterat till stegen i föregående avsnitt: Hur signatur och dokument fogas samman till ett signerat dokument Hur certifikat fogas till det signerade dokumentet Vilken information i det signerade dokumentet som är signerad Vilken information som ska tidsstämplas Hur en tidsstämpel skal fogas till det signerade dokumentet I de fall det signerade dokumentet inte ska förses med en tidsstämpel så ska följande signaturformat stödjas av signerings- tjänsten: XML Signature Syntax [XML Dsig] Portable Document Format [PDF] Följade signaturformat kan dessutom stödjas för icke tids- stämplade dokument: Cryptographic Message Syntax[CMS] CMS Advanced electronic Signatures enligt profil [CAdES] Signatures enligt profil [XAdES] Signatures part 3 enligt profil [PAdES] I de fall en tidsstämpel ska tillfogas den signerade handlingen ska följande signaturformat stödjas av signeringstjänsten: Signatures enligt profil [XAdES] Signatures enligt profil [PAdES] Följade signaturformat kan dessutom stödjas för tidsstämplade dokument: CMS Advanced electronic Signatures enligt profil [CAdES] Samtliga standardiserade signaturformat enligt avsnitt 11.1 stödjer att ett dokument förses med flera signaturer. Detta kan vara aktuellt om samma handling måste signeras av mer än en person. Signaturformaten [CMS} och [XMLDsig] utgör grunden för samtliga nämnda signaturformat [CMS] utgör grunden för [PDF], [PAdES] och [CAdES] signaturer medan [XMLDsig] utgör grunden för [XAdES] signaturer. I [CMS] lagras signaturer för var och en som undertecknat dokumentet i ett SignerInfo fält. [CMS} tillhandahåller även ett attribut för kontrasignaturer där varje kontrasignatur signerar en signatur i ett av dokumentets SignerInfo fält. [XMLDsig] tillåter att flera signaturer kopplas till ett dokument genom att lägga till fler Signature element. Multipla signaturer hanteras enkelt i alternativ 1 såväl som alternativ 2. I alternativ 1 lägger signaturtjänsten till en ny signatur till en befintlig signatur då e-tjänsten tillhandahåller ett dokument för underskrift som redan är signerat. I alternativ 2 lägger e- tjänsten själv till den nya signaturen efter det att dokumentet signerats av ytterligare personer. Certifikatutfärdarfunktionen skapar användarens nyckelpar för signering och utfärdar certifikat till användare som identifierats av signeringstjänsten. Användarens privata nyckel ska raderas från systemet efter fullgjord signering och ett nytt nyckelpar ska skapas för varje användare och signeringstillfälle. Certifikat ska utfärdas som kvalificerade certifikat. Utfärdarrutiner ska följa ETSI policy för certifikatutfärdare som utfärdar kvalificerads certifikat, TS 101 456 [TS101456]. Certifikat till användare ska utformas i enlighet med följande standards: Huvudspecifikation för utformning av certifikat Internationell huvudstandard för utformning av EU profil av RFC 3739 som specificerar utformning av kvalificerade certifikat enligt EU direktivet för elektroniska signaturer [EUSig]. Certifikat bör vidare i tillämpliga delar följa TS 102 280 [TS102280] som är en ETSI profil för utfärdande av certifikat till fysiska personer. Denna standard är dock delvis inaktuell eftersom den refererar till föregångaren till RFC 5280 (nämligen RFC 3280). TS 102 280 kommer inom snart att revideras av ETSI. Till detta är gjort bör man hantera TS 102 280 endast som en rekommendation. Utöver dessa standarder ska följande krav tillgodoses i certifikat utfärdade till användare: Information om att certifikatet Statement id-etsi-qcs-QcCompliance ska infogas i utfärdats som ett kvalificerat samtliga certifikat i enlighet med TS 101 862. Information om att privat Statement id-etsi-qcs-QcSSCD ska infogas i samtliga nyckel hanteras i en säker certifikat i enlighet med TS 101 862. [Sig]. Satement id-etsi-qcs-QcLimitValue enligt TS 101 862 kan infogas för att kommunicera en övre monetär gräns för förlitande på utfärdat certifikat. praxis kan denna gräns sättas till 0. värden ska såväl valuta som beloppsgräns specificeras. Val av identitetsattribut ska följa RFC 3739. det kan vara nödvändigt att på lämpligt sätt konvertera information om användares identitet från attribut i identitetsintyg till andra attribut i certifikaten. Certifikatutfärdaren ska då tillämpa samma mappning om ett stödsystem för certifikatverifiering via SAML Algoritm och nyckellängd ska följa generella krav på signeringsalgoritmer i avsnitt 14. Certifikatutfärdarfunktionen ska tillhandahålla spärrinformation. Minimikravet är att tillhandahålla en spärrlista (CRL) i enlighet med RFC 5280 [RFC5280]. Spärrinformation ska tillhandahållas i form av en spärrlista (CRL). En sådan spärrlista ska vara en CRL version 2 spärrlista i enlighet med RFC 5280 [RFC5280]. Som komplement kan även spärrinformation tillhandahållas som en on-line tjänst enligt OCSP protokollet [RFC2560]. Den spärrinformation som tillhandahålls måste oavsett teknik vara allmänt tillgänglig. Det får inte krävas ett särskilt avtal med certifikatutfärdaren (Signeringstjänsten) för att få tillgång till spärrinformation. Certifikatutfärdarfunktionen kan även tillhandahålla en certifikatverifieringsfunktion via SAML där certifikatutfärdar- funktionen agerar attributstjänst. Genom denna attributstjänst kan en e-tjänst som verifierar en användares certifikat skicka en attributsförfrågan till certifikat- utfärdaren där användarens certifikat bifogas. Om certifikatet är giltigt returnerar certifikatutfärdarfunktionen ett attributsintyg med användarens identitetsattribut (angivet i enlighet med identitetsfederationens attributsprofil). Denna attributstjänst ska implementera SAML V2.0 Attribute Sharing Profile for [SAMLX509] samt tillämpningsprofilen for X.509 Subjects [SAMLX509Dep] En tidsstämplingstjänst kan upprättas för att dels skapa tids- stämplade signerade dokument som en del av signeringsfunktionen enligt alternativ 1. En tidsstämplingsfunktion kan även upprättas som en separat tjänst som kan anropas av en e-tjänst för att tidsstämpla ett dokument. Detta kan vara ett signerat dokument i enlighet med någon av de angivna standarderna för tidsstämplade signerade dokument, men kan även vara vilken annan handling som helst. Tidsstämplingstjänsten tar emot ett hash av ett dokument som ska tidsstämplas och signerar detta hash tillsammans med tidsinformation (ett time-stamp token). Själva handlingen som ska tidsstämplas skickas inte till tidsstämplingsfunktionen. Format för tidsstämplar (time-stamp token) samt format för begäran om tidsstämpling ska följa RFC 3161 [RFC3161]. Då tidsstämplingsfunktionen tillhandahålls som separat tjänst mot e-tjänster så ska transportprotokoll för begäran om tidsstämpling samt returnering av tidsstämpel vara HTTP [HTTP] och följa regler för HTTP transport i RFC 3161 [RFC3161]. Det är avgörande för tidstämplingstjänstens trovärdighet att denna har tillgång till tillförlitlig tid. Tidskällan ska vara direkt spårbar till UTC(SP) (time scale). Val av algoritmer och nyckellängder för tjänster som omfattas av signeringstjänsten bör följa NIST SP 800-131 [SP800-131]. ETSI TS 102 176-1 [] är en europeisk specifikation från ETSI som täcker samma område som SP 800-131, men denna är och inte lika aktuell som SP 800-131. Följande algoritmer rekommenderas som minsta acceptabla säkerhetsnivå för samtliga tjänster: Publik nyckel algoritm för signering och RSA med 2048 bitars modulus. Not: Certifikatutfärdare som utfärdar certifikat med en giltighetstid på över 4 år (inkluderat självsignerade rotcertifikat) bör använda RSA med minst 4096 bitars Publik nyckel algoritm för skapande av Diffie , p=2048 bitar symmetrisk sessionsnyckel (agreement) Dessa rekommendationer är kompatibla med NIST SP 800-131. Bindings for the Assertion Markup Language (SAML) V2.0, OASIS Standard, 15 2005. RFC 5652, Cryptographic Message Syntax (CMS), IETF Standard, . [XML Dsig] XML Signature Syntax and Processing (Second Edition), W3C ISO 32000-1:2008, Document management Portable document format Part 1: PDF 1.7, ISO Standard, 1 2008. ETSI TS 101 733 V1.8.1, Electronic Signatures and Infrastructures (); CMS (CAdES), ETSI TS 101 903 V1.4.1, XML Advanced (XAdES), ETSI Technical Specification, 2009 ETSI TS 102 778 part 1-5, Electronic ();PDF ETSI Technical specifications, various dates. RFC 2616, Hypertext Transfer Protocol -- HTTP/1.1, IETF Draft Standard, 1999. (TLS) Protocol Version 1.2, IETF Proposed standard, 2008. Lag (2000:832) om kvalificerade elektroniska NIST SP 800-131, Recommendation for the and , NIST special publication TS 101 456, Electronic signatures and infrastructures (); Policy requirements for Bilaga 17 SOU 2010:104 ETSI Technical Specification, TS 102 176-1, Parameters for Signatures; Part 1: Hash functions and asymmetric ETSI Technical Specification, Infrastructure Time-Stamp Protocol (TSP) IETF Proposed Standard, 2001. Revocation List (CRL) Profile, IETF Proposed standard, 2008 Infrastructure: Qualified Certificates Profile. IETF Proposed Standard, 2004. ETSI 101 862, Qualified certificate profile, ETSI Technical Specification, January 2006. TS 102 280 X.509 V.3 Certificate Profile for Certificates Issued to Natural Persons, ETSI Technical Specification, 2003. Protocol - OCSP, IETF Proposed Standard, SAML V2.0 Deployment Profiles for X.509 01, 2008. 1999/93/EC THE COUNCIL of on a signatures, January 2000. 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfalls- området 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättig- heter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhälls- områden. 8.En myndighet för havs- och vatten- miljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärds- stat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisa- tion på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmoni- sering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läro- medel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställd- het i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flykting- mottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinations- program. 40.Cirkulär migration och utveckling –kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. 41.Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. 42.Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårds- lag. 44.Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 45.Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. 46.Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. 47.Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. 48.Multipla hälsoproblem bland personer . En systematisk litteratur- översikt om förekomst, konsekvenser och vård. 49.Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. 51.Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. 52.Biologiska faktorer och könsskillnader Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. 53.Pojkar och skolan: Ett bakgrunds- dokument om "pojkkrisen". Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Background Paper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. 54.Förbättrad återbetalning av studie- skulder. –en strategi för romer i . 57.Effektivare planering av vägar och järn- vägar. 59.Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. 60.Ett utvidgat skydd mot åldersdiskrimi- nering. 61.Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järn- vägssystem. 62.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. 63.EU:s direktiv om sanktioner mot arbets- givare. "Se de tidiga tecknen" –forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. 65.Kompetens och ansvar. 66.Barns perspektiv på jämställdhet i skola. 67.I rättan tid? Om ålder och skolstart. presenterar tre modeller. 69.Förbättrad vinterberedskap inom järn- vägen. 70.Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter. + Bilagor + Lättläst + . 71.Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. 72.Folkrätt i väpnad konflikt –svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. Fö. 73.Svensk sjöfarts konkurrensförutsätt- ningar. 74.Mer innovation ur transportforskning. –utbildning för jobb. Erfarenheter försök med lärlingsutbildning. 76.Transportstyrelsens databaser på väg- trafikområdet – integritet och effektivitet. 77.Sammanläggningar av landsting – över- gångsstyre och utjämning. 78.Fondverksamhet över gränserna. Genomförande av UCITS IV-direktivet. 79.Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt. 80.Skolan och ungdomars psykosociala hälsa. 81.En ny biobankslag. 83.Att bli medveten och förändra sitt för- hållningssätt. Jämställdhetsarbete i skolan. 84.Hedersrelaterad problematik i skolan –en kunskaps- och forskningsöversikt. 85.Vem arbetar efter ? En statistisk analys. 86.Personalförsörjningen i ett reformerat försvar. 88.Vägen till arbete. Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsinteg- ration. 89.Finns det samband mellan samsjuklighet och sjukfrånvaro? En systematisk litteraturöversikt. 90.En ny lag om ekonomiska föreningar. 91.Planering på djupet – fysisk planering av havet. 92.En effektivare förvaltning av statens fastigheter. 93.Att skapa arbeten. Löner, anställnings- skydd och konkurrens. 94.Gotland – användningen av beteck- ningarna regionfullmäktige och region- styrelse. 95.Se, tolka och agera – allas rätt till en likvärdig utbildning. 96.Riktiga betyg är bättre än höga betyg. Förslag till omprövning av betyg. 97.Resultatuppföljning, läskvalitet och skol- utveckling – tre bidrag till diskussionen om jämställdhet i skolan. 99.Flickor, pojkar, individer –om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan. 100.Ansvar för järnvägssäkerheten. Kan en annan fördelning gynna en marknads- driven utveckling? 101.Handlingsplan för att utveckla strategier i miljömålssystemet. 102.Massuppsägningar, arbetslöshet och sjuklighet. En rapport om konsekvenser av 1900-talets friställningar för sluten- vårdsutnyttjande och risk för förtida död. 104.E-legitimationsnämnden och Svensk e-legitimation. Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. presenterar tre modeller. Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. En ny lag om ekonomiska föreningar. En mer flexibel utrikesrepresentation. Krigets Lagar – centrala dokument om folk- rätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Folkrätt i väpnad konflikt – svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. [72] Personalförsörjningen i ett reformerat försvar. Första hjälpen i psykisk hälsa. Ny ordning för nationella vaccinations- program. Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. Multipla hälsoproblem bland personer En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. [58] Kompetens och ansvar. En ny biobankslag. Vem arbetar efter ? En statistisk analys. Finns det samband mellan samsjuklighet och sjukfrånvaro? En systematisk litteratur- översikt. Massuppsägningar, arbetslöshet och sjuklighet. En rapport om konsekvenser av 1900-talets friställningar för slutenvårdsutnyttjande och risk för förtida död. Upphandling på försvars- och säkerhets- området. En reformerad budgetlag. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. Sammanläggningar av landsting – övergångs- styre och utjämning. Fondverksamhet över gränserna. Genomförande av UCITS IV-direktivet. Vägen till arbete. Arbetsmarknadspolitik, utbildning och arbetsmarknadsintegration. En effektivare förvaltning av statens fastig- heter. Att skapa arbeten. Löner, anställningsskydd och konkurrens. – användningen av beteckningarna regionfullmäktige och regionstyrelse. och Svensk e-legiti- mation. Skolgång för alla barn. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på upp- drag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. Svensk forskning om jämställdhet och skola. Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. Biologiska faktorer och könsskillnader i skol- resultat. Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om pojkkrisen. Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Back- groundpaper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. Förbättrad återbetalning av studieskulder. "Se de tidiga tecknen" – forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. Barns perspektiv på jämställdhet i skola. I rättan tid? Om ålder och skolstart. – utbildning för jobb. Erfarenheter försök med lärlingsutbildning. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa. Att bli medveten och förändra sitt förhåll- ningssätt. Jämställdhetsarbete i skolan. Hedersrelaterad problematik i skolan – en kunskaps- och forskningsöversikt. Se, tolka och agera – allas rätt till en likvärdig utbildning. Riktiga betyg är bättre än höga betyg. Förslag till omprövning av betyg. Resultatuppföljning, läskvalitet och skolut- veckling – tre bidrag till diskussionen om jämställdhet i skolan. Flickor, pojkar, individer – om betydelsen av jämställdhet för kunskap och utveckling i skolan. Den framtida organisationen för vissa fiske- frågor. Bättre marknad för tjänstehundar. Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. Kunskapslägesrapport på kärnavfallsom- rådet 2010 – utmaningar för slutförvars- programmet. En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] Prissatt vatten? Planering på djupet – fysisk planering av havet. Handlingsplan för att utveckla strategier i miljömålssystemet. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutrednings- direktivet, IMO:s olycksutredningskod. Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. Tredje inre marknadspaketet för el och natur- gas. Fortsatt europeisk harmonisering. Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. Effektivare planering av vägar och järnvägar. Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järnvägssystem. Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen. Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar [73] Mer innovation ur transportforskning. Transportstyrelsens databaser på vägtrafik- området – integritet och effektivitet. Ansvar för järnvägssäkerheten. Kan en annan fördelning gynna en marknadsdriven ut- veckling? Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt mål- inriktat arbete på tre samhällsområden. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. för nyanlända utanför flykting- mottandet. Romers rätt – en strategi för romer i . Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering. Ny struktur för skydd av mänskliga rättig- heter. + Bilagor + Lättläst + . Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. Flyttningsbidrag och unionsrätten.