sou · GXB3100 · 2010-01-01 00:00:00 — Svaren kan med fördel även skickas som word-fil via e-post till . 13.Pitney Bowes Svenska AB Samgåendets effekter på prisregleringen Mitt förslag: Nuvarande prisreglering skärps, så att det prisökningstak som gäller för enstaka försändelser kopplas till förändringen av KPI minus . Min bedömning: Vinsterna av den stärkta marknadsposition som det sammanslagna Posten förväntas få på medellång sikt kommer inte att komma de svenska postkonsumenterna till del utan skärpt reglering. I tilläggsdirektivet till utredningen (dir. 2009:73) uppdras att utreda effekterna av sammanslagningen på den samhällsomfattande posttjänsten, regleringen på postmarknaden, den postala infrastrukturen samt tillsyn och konkurrensfrämjande arbete. I föreliggande utredning behandlas dessa aspekter på ett heltäckande sätt, utom den som rör regleringen på postmarknaden. Konsekvenserna av den stärkta marknadsmakt som följer av synergivinsterna i det gemensamma bolaget behöver enligt min mening också analyseras. Min slutsats är att det bör få konsekvenser för regleringen vad gäller den sedan liberaliseringen 1993 gällande prisregleringen. är redan ett förhållandevis effektivt bolag. Det har verkat på en marknad öppen för konkurrens , i form av ett bolag. Effekterna av den tidiga svenska liberaliseringen av marknaden har slagit igenom i form av högre produktivitet och kvalitet.1 lönsamhet är också mycket 1 Se bland annat : Liberalisering, regler och marknader. SOU 2005:4 och : Liberalization and market performance: towards higher efficiency in har bolaget överträffat de uppsatta lönsamhetsmålen. Kravet på soliditeten i företaget är , men den har legat på 33, respektive år. Avkastningen på eget kapital ska igenomsnitt vara , och har den varit 19, . Även då den finansiella krisen med åtföljande lågkonjunktur slog till visade bolaget således god lönsamhet.2 har hotet från substitution och fallande volymer varit påtagligt. Även om substitution till elektronisk kommunikation gjort att de totala postvolymerna minskat har det inte påverkat lönsamheten i samma utsträckning. Delvis motverkas också substitutionen av nygenererad post, och volymerna har sannolikt påverkats mer än intäkterna. Således har även lönsamheten i meddelandebolaget varit god . Bolaget uppvisade ett rörelseresultat på 2006 och 1,9 miljarder . försämrades rörelseresultatet, men visar fortfarande ett plus på 1,1 miljarder. Med tanke på lågkonjunkturen, som generellt sett påverkar företag inom kommunikationsområdet relativt starkt, får det ändå anses som ett gott resultat. Bolagets marknadsandel på den totala brevmarknaden är mycket hög, oavsett vilket mått på marknadskoncentration som används. Marknadsandelen ligger, som framgår av avsnitt 2.2.1, på . Den har fallit några procentenheter , och ligger nu på , men det måste också ses i ljuset av geografiska expansion i . Konkurrensen på den svenska brevmarknaden måste bedömas som bräcklig. Som konstateras i vårt betänkande gör förluster och har haft svårt att få lönsamhet i sitt utbyggda distributionsnät. Påtaglig konkurrens finns dessutom , ännu efter det legala monopolets avskaffande, enbart på delområdet sändningar. Många av de lokalpostföretag som i stort antal etablerades åren efter liberaliseringen har lagts ned, även om ett knappt trettiotal företag fortfarande finns kvar på marknaden. De utövar dock ett begränsat konkurrenstryck på marknaden. Potentiell konkurrens kan emellertid komma från nya operatörer. Framförallt gäller det stora internationella postoperatörer, som i samband med liberaliseringen inom EU kan förväntas intressera sig I Crew M., Kleindorfer P., . (eds): Handbook of Worldwide Postal Reform. 2 Postens Årsredovisning 2008. för nya geografiska marknader, såsom nu sker på andra liberaliserade områden, exempelvis inom järnvägssektorn. På postområdet är dock etableringshindren relativt höga. Det är därför sannolikt att en ny aktör på marknaden etablerar sig i begränsade geografiska områden, åtminstone inledningsvis, vilket också stöds av de begränsade erfarenheter som finns. innebär en avgränsad geografisk etablering en klar konkurrensnackdel, då kunder med sändningar som fördelar sig över hela landet då alltid måste anlita även som leverantör. Vi har under utredningen både informerats om den konkurrensnackdel som erfar av denna situation och av Postens konstateranden att utdelning till hela landet är något man tillhandahåller utan extra stöd eftersom det är fördelaktigt av rent kommersiella skäl. En eventuell nyetablering av ett internationellt bolag kan dels inte förväntas på kort sikt, dels således inte heller på medelfristig sikt förväntas förändra konkurrensförhållandena på ett påtagligt sätt för alla typer av post. Även utan den nu genomförda sammanslagningen skulle sålunda Postens position på den svenska brevmarknaden vara fortsatt stark. Vi har fått ta del av hur Posten ser på de kostnadsbesparingar som förväntas genereras av de synergieffekter som enligt propositionen kan leda till en värdeökning i bolaget på 7,5 miljarder. Även om sådana uppskattningar är svåra att göra på förhand utgår vi ändå från att betydande synergivinster uppstår, i det korta perspektivet huvudsakligen på koncerngemensam nivå. I ett medelfristigt perspektiv kommer sålunda de kostnadsbesparingar som uppnås att ytterligare stärka det sammanslagna bolagets marknadsmakt på sin ursprungliga hemmamarknad. Detta anges också som ett huvudsyfte med sammanslagningen, tillsammans med att bibehålla förutsättningarna att fortsättningsvis tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten. Eftersom vi redan i delbetänkandet slagit fast att den samhällsomfattande posttjänsten är garanterad även utan de vinster som uppkommer genom sammanslagningen är min bedömning att Posten i stället kan använda de vinster som uppkommer till ökad utdelning till ägarna och/eller att använda sin finansiella styrka till att expandera på nya geografiska områden eller produktmarknader. Det skulle då vara ett sätt att ytterligare stärka lönsamheten. En sådan strategi kan redan ses i den gällande affärsidén för den danska posten före samgåendet samt i propositionen (prop. 2007/08:143), ägarrepresentanternas uttalanden inför (bet. 2007/08:NU13) och vad själva föredragit inför oss. En sådan utveckling går inte helt i linje med intentionerna med liberaliseringen inom EU, som genom stärkt konkurrens inte bara ska effektivisera de olika postföretagen som tidigare skyddats av monopol utan också låta vinsterna komma konsumenterna till del i form av lägre priser och bättre kvalitet. Beroende på den svaga faktiska och potentiella konkurrensen på brevmarknaden, i synnerhet delmarknaden för enstaka försändelser, ser jag inga direkta incitament för det sammanslagna bolaget att låta synergivinsterna komma alla konsumenter på hemmamarknaden till del. Precis som i ett vanligt bolag finns inga skäl att sänka priserna på produkter där det inte finns ett påtagligt konkurrenstryck, utan i stället använda synergivinsten för andra ändamål. Prisregleringen på postområdet infördes vid liberaliseringen 1993 som ett sätt att skydda konsumenterna från prishöjningar på de delar av marknaden där konkurrensen var otillräcklig. Den var tänkt som en övergående reglering i avvaktan på att marknadskrafterna skulle tillse detta. På den svenska marknaden som varit liberaliserad kan därför en sådan prisreglering anses börja bli överflödig. Ett effektivare sätt att uppnå samma effekter på en marknad med spirande konkurrens kunde också vara att införa tillträdesreglering, vilket ligger bakom förslaget i delbetänkandet att låta PTS närmare utreda en sådan reglering. Sammanslagningen av bolagen har emellertid ändrat förutsättningarna på marknaden, på det sätt som jag ovan analyserat. I avvaktan på att frågan om tillträdesreglering utreds kan prisregleringen fylla sitt syfte på samma sätt som det gjort. Med tanke på den redan mycket goda lönsamheten och den ytterligare stärkta marknadsmakten som jag förväntar blir resultatet finns skäl att på medelfristig sikt behålla prisregleringen. Den ytterligare lönsamhet som synergieffekterna förväntas ge inom loppet av måste genom denna reglering föras vidare även till de postkonsumenter som skickar enstaka brev. Det sammanslagna bolaget har inte marknadsmässiga skäl att låta vinsterna komma denna del av brevmarknaden till del på grund av det svaga konkurrenstrycket. Reglering har syfte att korrigera för marknadsmisslyckanden och när bolag stärker sin marknadsmakt på en marknad där konkurrensen redan är svag behöver denna skärpas i proportion. De effektivitetsvinster som sammanslagningen förväntas ge är i sig naturligtvis önskvärd. perspektiv ska aktörerna på en marknad bedriva sin verksamhet så effektivt som möjligt. Problemet består i att dessa vinster inte kan förväntas komma konsumenterna på delmarknaden för enstaka brev till del. Dagens KPI-baserade reglering behöver förändras, så att den i stället för nuvarande konstruktion baseras på den årliga KPI- förändringen minus . En sådan justering av pristaket kan utgöra en uppskattning av vad synergivinsterna motsvarar om de skulle komma konsumenterna av enstaka försändelser till del. I övrigt ska konstruktionen av prisregleringen vara utformad som förut. Den nya konstruktionen av prisregleringen föreslås gälla i avvaktan på hur marknadssituationen förändras och hur konkurrenstryck, brevvolymer och lönsamhet utvecklas. Vidare gäller den i avvaktan på att frågan om tillträdesreglering har studerats och slutsatser dragits om huruvida implementering av sådan reglering är ett effektivare sätt att reglera marknaden än prisreglering. 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighetschefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jordbruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av medfinansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och socialförsäkring. 50.Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten. 51.Avskaffande av filmcensuren för vuxna –men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. 52.Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. 53.Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. 54.Uthållig älgförvaltning i samverkan. 55.Ett effektivare smittskydd. 56.Den nya migrationsprocessen. 57.Myndighet för hållbart samhällsbyggande –en granskning av . 59.Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. 60.Återvändandedirektivet och svensk rätt. 62.Skatt på fluorerade växthusgaser. 63.Totalförsvarsplikt och frivillighet. 64.Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? 65.Moderniserade skatteregler för ideell sektor. 66.Signalspaning för polisiära behov. –frågan om vidmakthållande eller avveckling. 68.Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU) + bilaga. 69.En ny ransonerings- och prisregleringslag. 70.Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel. 71.EU, och den inre marknaden –En översyn av horisontella bestämmelser inom varu- och tjänsteområdet. 72.Insyn och integritet i brottsbekämpningen – några frågor. 73.Vägval för filmen. –ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft. 76.Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m. Ju. 78.Ökad säkerhet i domstol. 80.Kriminalvården – ledning och styrning. 81.Lag om resenärers rättigheter i lokal och regional kollektivtrafik. 82.En ny postlag. 83.Miljömålen i nya perspektiv. 84.Regler för etablering av vårdgivare. Förslag för att öka mångfald och integration i specialiserad öppenvård. –hur blev det? Erfarenheter från första försöksåret. 86.Strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning. 87.En ny kameraövervakningslag. 88.Kärnkraft – nya reaktorer och ökat skadeståndsansvar. 89.Gränslandet mellan sjukdom och arbete. Arbetsförmåga/Medicinska förutsättningar för arbete/Försörjningsförmåga. Hamnstatskontrolldirektivet, Övervakningsdirektivet, Flaggstatsdirektivet. 91.Fingeravtryck i uppehållstillstånd. 92.Se medborgarna – för bättre offentlig service. 94.Att nå ut och nå ända fram. Hur tillgången till policyinriktad utvärdering och forskningsresultat inom utbildningsområdet kan tillgodoses. 95.Sjöarbetskonventionen – om anslutning. 96.En utvidgad trafikförsäkring. 97.Marknadsorienterade styrmedel på arbetsmiljöområdet. –återupptagande av förundersökning och rätt till biträde. 99.Vanvård i social barnavård . 100.Samgåendet mellan /S – en analys. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Den nya migrationsprocessen. [56] Återvändandedirektivet och svensk rätt. [60] Modernare adoptionsregler. [61] Signalspaning för polisiära behov. Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel. Insyn och integritet i brottsbekämpningen – några frågor. Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m. [76] [77] Ökad säkerhet i domstol. Kriminalvården – ledning och styrning. [80] En ny kameraövervakningslag. Fingeravtryck i uppehållstillstånd. Resningsförfarandet i brottmål – återupptagande av förundersökning och rätt till biträde. Ransonering och prisreglering i krig och fred. Totalförsvarsplikt och frivillighet. – frågan om vidmakthållande eller avveckling. En ny ransonerings- och prisregleringslag. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och socialförsäkring. Ett effektivare smittskydd. Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU). Regler för etablering av vårdgivare. Förslag för att öka mångfald och integration i specialiserad öppenvård. Gränslandet mellan sjukdom och arbete. Arbetsförmåga/Medicinska förutsättningar för arbete/Försörjningsförmåga. En utvidgad trafikförsäkring. Vanvård i social barnavård . Sekretess vid anställning av myndighetschefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. EU, och den inre marknaden – En översyn av horisontella bestämmelser inom varu- och tjänsteområdet. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten. Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. Skatt på fluorerade växthusgaser. Moderniserade skatteregler för ideell sektor. Strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning. Se medborgarna – för bättre offentlig service. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? Gymnasial lärlingsutbildning – hur blev det? Erfarenheter från första försöksåret. [85] Att nå ut och nå ända fram. Hur tillgången till policyinriktad utvärdering och forskningsresultat inom utbildningsområdet kan tillgodoses. Den svenska administrationen av jordbruksstöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. Uthållig älgförvaltning i samverkan. Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar. Myndighet för hållbart samhällsbyggande – en granskning av . [57] Miljömålen i nya perspektiv. [83] Kärnkraft – nya reaktorer och ökat skade- Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. En ny kollektivtrafiklag. [39] Koncessioner för el- och gasnät. Ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft. Lag om resenärers rättigheter i lokal och regional kollektivtrafik. En ny postlag. Hamnstatskontrolldirektivet, Övervakningsdirektivet, Flaggstatsdirektivet. Sjöarbetskonventionen – om anslutning. Samgåendet mellan /S – en analys. Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. Vägval för filmen. En ny modell för arbetsmiljötillsyn. [40] Integritetsskydd i arbetslivet. God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? [93] Marknadsorienterade styrmedel på arbets-