sou · GYB383 · 2010-11-18 00:00:00 — Detta till synes obegripliga svar betyder att inga specifika kurser behöver tillskapas utan värdegrunden ska genomsyra hela utbildningen genom att lärarna förhåller sig värdegrundat. I en av finansierad studie som jag genomfört framkom att studenterna inte kände till om de hade lärt sig vad värdegrund var för något. Den undervisning som de förväntades ha tagit del av gick dem alltså obemärkt förbi. Det var lika illa med genus, jämställdhet och demokratifrågor. Tillhör inte dessa områden viktiga kunskapsområden som våra blivande lärare måste få möjlighet att tillägna sig i sin utbildning? (2006) påpekar efter en genomgång av 23 lärarutbildningars kursplaner samt intervjuer av lärare att genus- och jämställdhetsfrågor är eftersatta ämnen inom lärarutbildningen. Undervisningen är oftast beroende av eldsjälar och det är ett område som många fortfarande tillåter sig att skämta om. Detsamma gäller kunskapsområden som värdegrund och demokrati (Frånberg 2004; 2006). () har kritiserat landets lärarutbildningar intensivt för att det allmänna utbildningsområdet (AUO) är alltför diffust. Det finns tyvärr inga större förutsättningar för att tydligheten ska bli större i det nya förslaget om lärarutbildning. Samma vaga definitioner och förhoppningar om integration, föreligger. Den nya lärarutbildningen omfattar en utbildningsvetenskaplig kärna som inte specifikt beaktar genus eller jämställdhet. Däremot benämns sociala relationer och konflikthantering som viktiga områden.32 I sammanfattningen av propositionen står följande att läsa om den utbildningsvetenskapliga kärnan: Viktiga kunskaper för lärare och förskollärare, som exempelvis skolans värdegrund, sociala relationer, konflikthantering, ledarskap och läroplansteori, bör utgöra en utbildningsvetenskaplig kärna. De olika områdena inom den utbildningsvetenskapliga kärnan bör ges tillämpningar som ligger nära eller inom kommande yrkesutövning för respektive studentgrupp. Den utbildningsvetenskapliga kärnan bör omfatta 60 högskolepoäng i alla inriktningar inom lärar- och förskollärarutbildningarna. Den utbildningsvetenskapliga kärnan ersätter det så kallade allmänna utbildningsområdet i dagens lärarexamen (s. 12). I propositionen redovisas också remissinstansernas synpunkter. Flera remissinstanser anser att ytterligare områden än de som utredaren föreslår bör ses som obligatoriska moment i utbildningen. Regeringen bedömer att flertalet av de angelägna områden som dessa remissinstanser tar upp, exempelvis jämställdhet, tillgänglighet och rättigheter för elever med funktionsnedsättning, hållbar utveckling och sex- och samlevnad, bör kunna rymmas inom den utbildningsvetenskapliga kärnan liksom också generella kunskaper om de övriga områden som skolans värdegrund, så som den definieras i läroplanerna för skolväsendet, omfattar. Även principer, värderingar och metoder för hållbar utveckling bör kunna integreras i olika aspekter av utbildning och lärande. Den närmare bedömningen av 32 Bäst i klassen - en ny lärarutbildning . 2009/10:89. vilka kurser, och innehållet i dessa, som bör ingå i den utbildningsvetenskapliga kärnan bör vara de anordnande lärosätenas ansvar. Det är där kompetens finns för att avgöra vad utbildningarna i detalj ska innehålla för att en student ska uppnå målen i examensbeskrivningen (s. 37). Det finns alltså en risk att värdegrund och jämställdhet går samma öde till mötes som skedde under den tidigare AUO-undervisningen. Det blir upp till de enskilda lärosätena att se till att lärarna får den kompetens som erfordras för att kunna undervisa skola. Jämställdhet nämns inte ens som begrepp! I stället har betonas att lärarutbildningens undervisning ska genomsyras av fyra övergripande perspektiv. vetenskapligt och kritiskt förhållningssätt informations- och kommunikationsteknik (IT) som utbildningsresurs. (s. 67) Det framgår i propositionen att samtliga fyra perspektiv är områden som behöver förstärkas i lärarutbildningen. Det vetenskapliga och kritiska förhållningssättet motverkar normativitet och innebär bland annat att de blivande lärarna ska känna till och kunna värdera olika pedagogiska metoder och teorier. De historiska och internationella perspektiven breddar de lärarstuderandes kunskaper och rum, och motverkar ett snävt samtida och nationellt synsätt på skola och lärande. IT som utbildningsresurs är en helt nödvändig del av en lärarutbildning i fas med den digitala utvecklingen i samhälle och skolväsende. Här hade ett genusperspektiv varit på sin plats! I ett beslut föreskrev regeringen en ändring i bilaga 2 till högskoleförordningen (2010:541). Regeringen slår fast att den utbildningsvetenskapliga kärnan ska bestå av: skolväsendets historia, organisation och villkor samt skolans/förskolans värdegrund, innefattande de grundläggande demokratiska värderingarna och de mänskliga rättigheterna, läroplansteori och didaktik, vetenskapsteori och forskningsmetodik, utveckling, lärande och specialpedagogik, sociala relationer, konflikthantering och ledarskap, bedömning och betygsättning33 , och utvärdering och utvecklingsarbete. 33 Denna punkt gäller inte för förskollärarexamen – där målet istället lyder uppföljning och analys av lärande och utveckling. I denna rapport har projekt, metoder och insatser för att främja jämställdhet, presenterats och analyserats. Drygt 50 kommuner och flera skolor har redovisat sitt arbete med jämställdhet och än flera har besvarat enkäterna. De exempel som beskrivits i rapporten visar på att olika slags metoder används, att arbetssätten i många fall fortfarande används och att arbetet med att skapa likabehandlingsplaner pågår intensivt i många skolor. kan vi konstatera att variationen inte var så stor som väntat. Många redovisningar är påfallande lika, projekten har likartade syften och genomförs på liknande sätt. Många projekt involverar hela kommunen, medan andra endast engagerar ett eller några arbetslag. I många fall står och faller genomförandet på om de eldsjälar som varit drivande och arbetat med stort engagemang, finns kvar på skolan. Viktiga personer som nämns i flera projekt är de så kallade genuspedagogerna, som vissa skolor/kommuner anställt. Dessa genuspedgoger har särskilt ansvar att bedriva jämställdhetsarbete och utbildningar lokalt. När det råder besparingskrav tenderar de att försvinna från organisationen. Utbildningsfrågor och kompetenshöjande insatser har varit vanligt förekommande i redovisningarna. Det är värt att notera att utbildningsbehoven är identifierade och att det krävs mer kompetens för att kunna arbeta jämställt. Jämställdhet är ett kunskapsområde och det handlar således inte enbart om att förändra attityder. För att kunna förändra i grunden räcker det inte med att enbart kartlägga, identifiera och föreslå åtgärder. Men det är en god början på ett genomgripande och genomtänkt förändringsarbete. Hur ska då ett lyckat förändringsarbete genomföras för att få effekter? Det tycks som om kunskap, kompetens och professionalitet är nyckelbegrepp som återkommer när frågor om jämställdhet väcks. Vidare måste god kunskap om den verklighet i vilken förändring ska ske föreligga. Här spelar kartläggningar en viktig roll. Hur genomgripande ska ett förändringsarbete då vara för att ge goda effekter? Ska hela samhället förändras? Samhället tillåter att ojämställdhet finns och frågan är om inte förändring också måste ske på en strukturell nivå för att nå bestående effekter. Om enskilda individer ändrar attityder, vågar välja nya aktiviteter och utbildningar mer frimodigt, vad händer när dessa individer möter starka konservativa strukturerar som tycks vilja bevara de maktordningar som faktiskt existerar? Kan enskilda individer då motstå de förväntningar om att återgå till det normala som riktas mot dem? Maktstrukturer ändras inte i ett brådrask och de som innehar makt är obenägna att lämna ifrån sig den för att exempelvis uppnå en jämnare resursfördelning. De lärarstuderande jag tillfrågade i den ovan refererade undersökningen om värdegrund, tyckte att det var besvärande att undervisa om värdegrund när samhället utanför skolan var allt annat än värdegrundat (Frånberg, 2006). Det handlar i mångt och mycket om helt skilda världar. Eleverna skall lära sig att alla människor har lika värde men den bilden stämmer långt ifrån ute i samhället. Ja, inte ens i skolan. Enligt min uppfattning måste lärare vara mycket kunniga i dessa frågor för att kunna bidra till förändringar som omfattas av de politiska ambitioner vi tycker är självklara . Den enda möjliga vägen torde vara att öka kvaliteten på lärarutbildningen! Det är dock ett långsiktigt mål. Lärarstuderande anser i stor utsträckning att lärarutbildningens kultur inte utmärks av öppenhet och tolerans. Många anser också att lärarna behandlar kvinnliga och manliga studenter olika och att de inte har något större inflytande över undervisningen (Frånberg, 2006). På frågan om studenterna anser att kopplingen mellan teori och praktik varit bra, väljer många svarsalternativet: vet ej! De har alltså ingen uppfattning om detta, vilket förefaller märkligt. På kort sikt behöver lärare vidareutbilda sig både pedagogiskt och genusvetenskapligt. Den pedagogiska kompetensen måste vara hög för att lärarna ska kunna avgöra vilka metoder som är lämpliga att använda i de grupper som undervisas här och ! Denna kompetens utgörs av en hög medvetenhet om målen och syftet med en genusmedveten undervisning inom alla ämnen. Den utgörs också av goda kunskaper i genusteori. Den omfattar vidare ett vetenskapligt förhållningssätt som ger förmågan att analysera och bedöma lämpliga sätt att närma sig denna viktiga uppgift. I ett långsiktigt perspektiv bör lärarutbildningen erbjuda kurser i genusteori och förändringsarbete. I den proposition som föreligger den nya lärarutbildningen nämns begreppet jämställdhet 14 gånger och då oftast i relation till rekrytering av manliga lärarstuderande. Huruvida en ökning av manliga lärare också ökar jämställdheten inom utbildningen är tveksamt. Det kanske höjer läraryrkets status, men ger knappast mer kunskaper i genusteori. I ett kortsiktigt perspektiv måste lärare ändå aktivt ta sig an jämställdhetsarbetet. Vilka förutsättningar och möjligheter har skolan när det gäller förändringsarbete inom jämställdhetsområdet? Om vi vill bryta traditionella könsmönster måste genomgripande och långsiktiga förändringar genomföras. Det hjälper inte med punktinsatser eller kortsiktiga projekt. Om inte lärarutbildningen erbjuder gedigna kunskaper om genusteori för att lärarna skall kunna bidra till att öka jämställdheten i skolan, måste de erbjudas kompetensutveckling på annat sätt. De genuspedagoger som utbildades tidigare –talet erhöll en kurs som omfattade 15 hp. Eftersom den också innehöll praktiska tillämpningar för förändringsarbete blev pedagogerna väl rustade för att ta itu med utvecklingsarbete när de kom tillbaka till sina arbetsplatser. En kurs om 15 hp tar en halv termin att fullfölja om lärarna studerar på heltid. Den kan med fördel ges under en hel termin om lärarna föredrar att studera med halvfart. Det rör sig alltså inte om mycket tid. Det visade sig dock vara svårt för de mindre kommunerna att skicka en lärare till utbildningen på grund av problem med att rekrytera vikarier. Detta hinder måste undanröjas. Ett annat nog så viktigt kompetensutvecklingsområde är att inbegripa ett jämställdhetsperspektiv även i ämnesundervisningen. För att det ska få någon effekt, måste ett sådant perspektiv utvecklas medvetet och inkluderas inom respektive disciplin vid våra lärosäten. De didaktiska frågorna måste också genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv inom respektive ämne. På det sättet kommer skolundervisningen i sin helhet att också inrymma ett jämställdhetsperspektiv. Det innebär dels kontinuitet men också hållbarhet för jämställdhetsarbetet i skolan. Det innebär vidare att riskerna för att de kortsiktiga insatserna i form av tidsmässigt avgränsade projekt, reduceras. Det finns olika modeller för att praktiskt arbeta med jämställdhet i skolan. De flesta utgår ifrån en kartläggning eller nulägesbeskrivning av hur skolans verksamhet faktisk ser ut. Vilka brister kan vi identifiera? Vilka styrkor har vi? De redskap som används är exempelvis videoinspelningar, observationer, enkäter, intervjuer eller swotanalyser för att kunna beskriva verksamheten så noggrant som möjligt. En analys av kartläggningen bör genomföras för att ge svar på frågor om vad som egentligen skall förändras. Har specifika könsmönster identifierats? Bemöts flickor och pojkar på olika sätt? Vilka förväntningar på beteenden har vi på flickor och pojkar? Utgår undervisningen i olika ämnen från ett jämställdhetsperspektiv och är ämnesstoffet i sig jämställt? Om inte hur påverkar det i så fall elevernas lärande? Hur påverkas elevernas identitetsutveckling? Frågorna bör besvaras med stöd av genusteori. Att inhämta kunskap om jämställdhet, genusteori och vad en förändring medför för verksamheten, är en fas som inte bör förbigås. Sedan följer planering av vilka insatser och åtgärder som måste vidtas för förändring i jämställd riktning. De mål som skall nås måste konkretiseras och vara utvärderingsbara. I annat fall finns det risk för att tolkningsutrymmet blir alltför stort eller att personalen inte riktigt vet vilka mått och steg som skall iscensättas. Se exempelvis Jämställdhetsarbete i förskola och skola. är utbildad genuspedagog och har lång erfarenhet av läraryrket. Efter förslagsvis skall planen utvärderas och följas upp. Har de konkreta målen uppnåtts? Hur ska vi gå vidare för att försäkra oss om att de tidigare inlärda beteendena kan förkastas och de nya beteendena permanentas? Vilka åtgärder måste vi genomföra för att kunna fortsätta på den inslagna vägen? Förändringsarbete möter ofta motstånd. Inom detta fält finns en maktdimension som kanske blir synlig om relationerna förändras. Det är viktigt att känna till. Praktiska exempel på några jämställdhetsarbeten Flera skolor och kommuner har redovisat mer omfattande insatser. I detta avsnitt vill jag nämna några som är möjliga att ta del av via hemsidor och de kontaktpersoner som anges. 1) har redovisat en gedigen satsning om och jämställdhet i förskola och skola. Satsningen har också utvärderats av och . /Kommun--politik/Sa-arbetar-vi-med/Sa-arbetar-vi- med.../Folkhalsa/Hallbar-jamstalldhet/Jamstalldhetsintegrering.html 2) Ett annat avslutat projekt redovisas utförligt med hjälp av bland annat ett läromedel, , som beskriver en metod för ett hållbart förändringsarbete. På projektets hemsida presenteras denna insats. /page/610/genvag.htm 3) Ett tredje exempel rör så kallad Jämställdhetsintegrering i Växjös skol och omsorgsförvaltning. Projektet inleddes med att inventera och analysera verksamheten och att utbilda alla chefer och 38 jämställdhetspiloter. Syftet var att långsiktigt förändra värderingar och förhållningssätt hos personal som möter barn och ungdomar 1–16 verksamheterna. Genom denna satsning kan de nu bredda utbildningsinsatserna till att omfatta samtliga 2 400 anställda och dessutom möta barnens föräldrar där de tillsammans med personalen får kunskap om hur kön skapas. Den projektfråga som formulerades lyder: Ger vi alla barn och ungdomar lika förutsättningar i vår verksamhet oavsett kön? Den frågan ska alla kunna svara ja på sedan projektet genomförts. Det som lyfts fram i projektet är medvetenheten om så kallade Nyckeltal. De är viktiga och därför tas de kontinuerligt fram, följs upp och analyseras. Den viktigaste framgångsfaktorn i denna satsning uppges vara att den politiska ledningen tog beslut om jämställdhetsarbetet och att hela förvaltningsledningen står som ytterst ansvarig för projektarbetet. En annan viktig faktor är att det är rektor som har ansvaret för att arbetet hålls igång på varje enhet, att nämnd och förvaltningsledning kontinuerligt efterfrågar resultat från verksamheten och att rektorerna har fått underteckna ett kontrakt för att få de särskilt riktade resurserna. Till projektet allokerades medel om 2,8 miljoner från Kommuner och Landsting. På Kommuner och Landsting:s webbplats beskrivs insatserna för hållbar jämställdhet: /web/Om_programmet.aspx Projektet har utvärderats av och 2009:3 4) I har 24 projekt inom olika områden redovisats. Demokrati och ömsesidig respekt i förskola, grundskola och gymnasieskola. Projektet avrapporterades och utgör ett brett utbildningspolitiskt program för . Redovisningen kan laddas ner på denna webbadress: /.../Lunds_Kommun_pennan.pdf I övrigt vill jag hänvisa till projektrapporter som skickats in till , varifrån det är möjligt att ta del av den redovisade dokumentationen av olika jämställdhetsprojekt. Universitetsstudenters berättelser om kvalitativa förändringar av sätt att erfara situationers mening under utbildningspraktik. barn: om ungdomars väg in i missbruk av alkohol och andra droger. : Sober i samarbete med och för skolhälsovård. Arevik, , . Att göra tänkande synligt. En bok om begreppsbaserad undervisning. Kunskap bryter könsmönster – Aktionsforskning är verktyget: Rapport från projektet i –2001. , Samhällsvetenskaplig fakultet, Pedagogik. Bäst i klassen – en ny lärarutbildning. Sammanfattning av regeringens proposition 2009/10:89. Skoldifferentiering och undervisningsförlopp. Studies in Educational Science 2:1967. Democracy and Education. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Dunkels, , , , (2008) and Contemporary Digital Arenas: Identity, Learning and Abusive Practices. I för lärarutbildning och forskning, nr 3-4. God morgon pojkar och flickor. Om språk och kön i skolan. Jämställdhetspedagogik – en sammanställning av aktionsforskningsprojekt. Att värdera utbildning. En introduktion till pedagogisk utvärdering. Frånberg, , 2003. Mobbning i nordiska skolor. Kartläggning av forskning om och nationella åtgärder mot mobbning i nordiska skolor. Frånberg, , 2004. Man måste börja med sig själv: värdegrunden i den nya lärarutbildningen. Lärarstudenters uppfattning om värdegrunden i lärarutbildningen. I för lärarutbildning och forskning. Frånberg, , . Om det som görs mot mobbning – analys av åtta program. I På tal om mobbning och det som görs. Från vagga till identitet. När människor möts: studier av det direkta samspelet mellan människor. Du som är kvinna – du kan väl ta det, det där om genus – Om jämställdhet och genus i nya lärarutbildningen. I för lärarutbildning och forskning. Jämställdhet – del av skolans värdegrund. I Demokrati och makt i . Stridspiloter i vida kjolar. Om ledarutveckling och jämställdhet. in Theory and Practice. 1958.Group Decisions and Social Change. Genusforskning – en guide till feministisk teori, metodologi och skrift. Jämställdhetsarbetets teori och praktik. Manliga arbetstagare i kvinnoyrken, jämställdhet, maskulinitet, femininet och heteronormativitet. Regeringens proposition 2009/10:89. Bäst i klassen – en ny lärarutbildning. Flickor och pojkar i skolan hur jämställt är det? Delbetänkande av DEJA – delegationen för jämställdhet i skolan. Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94). Läroplan för de frivilliga skolformerna (Lpf 94). SFS 2008: 567. Flickor, pojkar och pedagoger. Jämställdhetsarbete i förskola och skola. Feminisms and Education. , (reprinted 1995.) Vill man ha jämställdhet? Slutrapport för projekt och jämställdhet. /docs/Likabehandlingsplanen088. /Equal_Space_-__Sj%C3%B6gren/ DoingEquality.html Till kommunens förvaltningschef för respektive gymnasieskolan Delegationen för jämställdhet i skolan (DEJA) och Kommuner och Landsting skickar härmed gemensamt ut en enkät till kommunernas skolförvaltningar, med frågor som rör arbetet med jämställdhet i skolan. Länkar till enkäten finns i detta e- postmeddelande. DEJA har i uppdrag från regeringen att lyfta fram kunskap om jämställdhet och genus i skolan. Kommuner och Landsting stödjer aktivt jämställdhetsarbetet i kommuner och landsting. Utgångspunkten för jämställdhetsarbetet i skolan är att alla elever ska få pröva och utveckla sina förmågor och intressen utan att hindras av traditionella könsroller. Vi vet att många kommuner och enskilda medarbetare arbetar med olika strategier, metoder och särskilda insatser för att öka jämställdheten både i och i gymnasieskolan. DEJA vill samla in information om det arbete som bedrivs i syfte att främja jämställdhet i skolorna, för att därefter kunna sammanställa och beskriva jämställdhetsarbetet. Även Kommuner och Landsting har intresse av att få en överblick över de insatser som bedrivs för att främja jämställdheten i skolorna runt om i landet. I detta e-postmeddelande finns två länkar: Den första länken leder till en enkät som riktas till dig som är chef för den förvaltning i kommunen som ansvarar för respektive gymnasieskolan. Den andra länken leder till en enkät som ska besvaras av en eller flera personer som har särskild insyn i särskilda insatser eller metoder för att öka jämställdheten i skolan, exempelvis skolledare, lärare eller genuspedagoger. Tanken är att du som är förvaltningschef via bifogad länk ska besvara den första enkäten, och överlämna länken till den andra enkäten till de personer som du tror är lämpliga att svara på den. Vi är intresserade av att få kännedom om allt från strategier och insatser rörande jämställdhet som rör hela kommunens eller skolförvaltningens arbete, till mera avgränsade insatser på enskilda skolor. Om du som förvaltningschef gör bedömningen att det inte görs några särskilda insatser i syfte att främja jämställdheten inom er förvaltning eller i de grundskolor och gymnasieskolor ni ansvarar för, så behöver ni inte besvara enkäten! Givetvis går det även bra att endast besvara en av de två enkäterna. Docent vid svarar för sammanställningen och bearbetningen av enkätsvaren. Det är vår förhoppning att ni vill besvara bifogade enkät ! DEJA – Delegationen för jämställdhet i skolan Kontaktuppgifter och länkar till enkäterna Skicka eventuell dokumentation om de särskilda insatserna för att främja jämställdhet i skolan via e-post till . Dag svarar även på frågor om enkäten. telefon: 090–7865989 Länk till enkät som besvaras av kommunens förvaltningschef för respektive gymnasieskolan: /enkat/index.php?sid=83453&lang=sv Länk till enkät som besvaras av den som får enkäten vidarebefordrad av förvaltningschefen: /enkat/index.php?sid=92787&lang=sv Tack för din medverkan! 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. 8.En myndighet för havs- och vattenmiljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten.