sou · GYB386 · 2010-11-30 00:00:00 — Vid prövning av om den som tjänstgör i en internationell militär insats drabbats av en arbetsskada ska bestämmelserna i 43 kap. 4–6 §§ socialförsäkringsbalken tillämpas för den tid som avses i första och andra styckena, om det är förmånligare för arbetstagaren eller tidigare arbetstagaren än en tillämpning av 39 kap. 3 och 5–7 §§ social- försäkringsbalken. 10 § Vid tillämpning enligt 9 § av bestämmelserna om arbetsskada i socialförsäkringsbalken utgör livränteunderlaget minst sju prisbas- belopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ nämnda balk. 11 § Trots 42 kap. 12 § socialförsäkringsbalken ska Försäkringskas- san på begäran av arbetstagaren eller tidigare arbetstagaren pröva om han eller hon har fått en arbetsskada i ett sådant fall som avses i denna lag. 12 § Försvarsmakten ska tillhandahålla stöd i form av information till anhöriga till anställda som tjänstgör i en internationell militär insats. Försvarsmakten ska vidare ha en sammanhållen planering för sitt arbete med anhöriga i sin helhet. 13 § Om den som tjänstgör i en internationell militär insats skadas så att han eller hon behöver sjukhusvård eller förolyckas, ska För- svarsmakten efter ansökan av den anhörige ersätta denne för skäligt antal resor till den skadade eller förolyckade samt uppehälle och tidsspillan vid sådan resa på samma grunder som gäller i fråga om ersättning av allmänna medel till vittnen. I fall som avses i första stycket ska Försvarsmakten efter ansö- kan ge skäligt bidrag till kostnader för psykosocialt stöd till anhö- riga. Försvarsmakten får även i övrigt ge sådant bidrag om det finns särskilda skäl för det. Om en anhörigs medverkan är av särskild betydelse för den ska- dades rehabilitering, ska Försvarsmakten efter ansökan ge den anhörige skälig ersättning för kostnader som sådan medverkan medför. 9 kap. Disciplinansvar vid tjänstgöring i internationella militära insatser 1 § Bestämmelserna i detta kapitel ska tillämpas på anställda i För- svarsmakten vid tjänstgöring i en internationell militär insats. Dessa bestämmelser gäller inte för den som är lokalt anställd av Försvarsmakten i insatsområdet. Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får med- dela ytterligare föreskrifter om disciplinansvar vid tjänstgöring i internationella militära insatser. 2 § En arbetstagare, som uppsåtligen eller av oaktsamhet åsidosät- ter sina skyldigheter i anställningen vid tjänstgöring i en interna- tionell militär insats, får meddelas disciplinpåföljd för tjänsteförse- else enligt bestämmelserna i detta kapitel. Är felet med hänsyn till samtliga omständigheter ringa, får någon påföljd inte meddelas. Disciplinpåföljd får inte meddelas en arbetstagare för att han eller hon har deltagit i en strejk eller därmed jämförlig stridsåtgärd. 3 § Disciplinpåföljder är varning och löneavdrag. En arbetstagare får inte meddelas flera disciplinpåföljder. Löneavdrag får göras för . Löneavdraget per dag får uppgå till högst av daglönen. Hinder mot disciplinärt förfarande 4 § Disciplinpåföljd får meddelas bara om arbetstagaren från förseelsen har underrättats om vad som anförs mot honom eller henne. 5 § När en åtgärd har vidtagits för att åtal ska väckas mot en arbets- tagare, får ett disciplinärt förfarande inte inledas eller fortsättas med anledning av vad som har föranlett åtgärden. Om en gärning har prövats i straffrättslig ordning, får ett disci- plinärt förfarande inledas eller fortsättas bara om gärningen, av någon annan orsak än bristande bevisning, inte har ansetts vara något brott. 6 § Disciplinpåföljd får inte meddelas efter det att arbetstagarens anställning har upphört eller uppsägning har ägt rum. 7 § Frågor om disciplinansvar i en internationell militär insats prö- vas av chefen för det förband där arbetstagaren tjänstgör eller senast har tjänstgjort. 8 § Om en arbetstagare kan antas ha begått en disciplinförseelse och han eller hon genom sitt förfarande skäligen kan misstänkas även ha gjort sig skyldig till brott, ska han eller hon anmälas till åtal, om misstanken avser 1.brott enligt 20 kap. 1 och 2 §§ samt 3 § första stycket brotts- balken, 2.annat brott enligt , om det kan antas föranleda någon annan påföljd än böter. 9 § För att biträda Försvarsmakten i handläggning av disciplinären- den ska finnas en juridiskt sakkunnig vid förbandet. 10 § Innan en disciplinpåföljd beslutas eller en åtalsanmälan görs i fråga om en arbetstagare, ska yttrande inhämtas från den juridiskt sakkunnige. Ett sådant yttrande behövs dock inte om 1.förseelsen inte kan antas utgöra brott, 2.förseelsen har erkänts, 3.förseelsen inte bör medföra svårare påföljd än varning. Om arbetstagaren begär det ska yttrande enligt första stycket alltid inhämtas. 11 § Disciplinärenden ska handläggas skyndsamt. 12 § Muntligt förhör ska hållas med arbetstagaren. Vid muntligt förhör ska ett förhörsvittne om möjligt vara närvarande. Arbets- tagaren ska vid förhöret underrättas om vad som anförs mot honom eller henne. Muntligt förhör får underlåtas om det inte anses behövligt. Underrättelsen ska då göras skriftligen, och arbetstagaren ska uppmanas att yttra sig. Om det behövs, ska även anmälare och andra som kan lämna uppgifter i saken höras muntligen eller skriftligen. Protokoll ska föras över förhören. 13 § Arbetstagaren ska innan ärendet avgörs få del av vad som har kommit fram under utredningen och ges tillfälle att yttra sig över det, om det inte är uppenbart obehövligt. Arbetstagaren ska upplysas om sin rätt enligt 10 § att begära ytt- rande från den juridiskt sakkunnige. 14 § Arbetstagaren ska underrättas skriftligt om beslutet, skälen för beslutet, den juridiskt sakkunniges yttrande samt om hur man överklagar beslutet. 15 § Beslut om disciplinpåföljd ska verkställas möjligt efter det att beslutet har vunnit laga kraft. 16 § Den som enligt särskilda föreskrifter är förman i Försvars- makten får omhänderta en arbetstagare, om denne inom ett område eller utrymme som används av Försvarsmakten eller klädd i uni- form på allmän plats 1.anträffas så berusad eller påverkad av andra droger att han eller hon inte kan ta hand om sig själv eller annars utgör en fara för sig själv eller någon annan, eller 2.uppträder så att han eller hon stör den allmänna ordningen eller ordningen inom Försvarsmakten eller utgör en fara för disci- plinen. Omhändertagande får inte ske, om det räcker med mindre ingripande åtgärder. 17 § Den som med stöd av 16 § har omhändertagit någon ska skyndsamt anmäla detta till chefen för förbandet. tagandet inte redan upphört, ska denne pröva om det ska bestå. 18 § Har omhändertagandet skett på grund av berusning eller på- verkan av andra droger, ska den omhändertagne så snart det kan ske undersökas av läkare, om det behövs med hänsyn till den om- händertagnes tillstånd. 19 § Den omhändertagne ska friges så snart det kan ske utan men för honom eller henne själv och då det inte längre finns anledning att ha honom eller henne omhändertagen. Frigivandet ska alltid ske senast efter omhändertagandet, om det inte uppenbar- ligen ligger i den omhändertagnes eget intresse att få stanna kvar därutöver. 20 § Alkoholdrycker och andra berusningsmedel som påträffas hos den som har omhändertagits på grund av berusning eller påverkan av andra droger, ska tas ifrån honom eller henne. Sådan egendom ska förstöras, om inte särskilda skäl talar för att egendomen åter- ställs efter frigivandet. Frågan om detta prövas av chefen för för- bandet. Första stycket får tillämpas även i fråga om sådana injektions- sprutor och kanyler som kan användas för injicering i människo- kroppen. Detsamma gäller andra föremål som är särskilt ägnade att användas för missbruk av eller annan befattning med narkotika. 21 § Om det finns anledning att anta att en arbetstagare olovligen bär på sig föremål som tillhör Försvarsmakten eller som arbetstaga- ren annars inte får inneha, kan han eller hon enligt förmans beslut underkastas kroppsvisitation för eftersökande av föremålen. För eftersökande av sådana föremål får enligt förmans beslut skåp, väskor och annan egendom som tillhör eller disponeras av arbetstagaren undersökas, om det finns anledning att anta att före- målen finns där. En sådan undersökning får också göras sticks- provsvis eller i anslutning till en större undersökning som företas av särskilda skäl. Åtgärder enligt första och andra stycket får vidtas endast inom insatsområdet. 1 § En arbetsgivare som bryter mot denna lag ska betala inte bara lön och andra anställningsförmåner som arbetstagaren kan ha rätt till utan även ersättning för skada som uppkommer. Sådant skade- stånd avser ersättning för den förlust som uppkommer och för den kränkning som inträffar. En arbetstagare är skadeståndsskyldig om han eller hon inte iakttar den uppsägningstid som anges i 4 kap. 5 § andra stycket. Sådant skadestånd avser ersättning för den förlust som uppkommer och för den kränkning som inträffar. Om det är skäligt kan skadeståndet sättas ned helt eller delvis. 2 § Om en arbetssökande eller en arbetstagare visar omständigheter som ger anledning att anta att han eller hon har blivit missgynnad enligt 6 kap. 13–15 §§, är det den civila arbetsgivaren som ska visa att det inte har förekommit något sådant missgynnande eller att missgynnandet är en nödvändig följd av tillämpningen av denna lag. 1 § Försvarsmaktens beslut om anställning enligt 4 kap. 2 och 3 §§ får inte överklagas. 2 § Försvarsmaktens beslut enligt 8 kap. 4, 5 och 13 §§ får överkla- gas hos allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 3 § beslut som innebär tillämpning av 8 kap. 9, 10 och 11 §§ får ändras, omprövas och överklagas i den ordning som föreskrivs i 113 kap. socialförsäkringsbalken. 4 § Om en arbetstagare vill överklaga ett beslut att ålägga honom eller henne disciplinpåföljd vid tjänstgöring i en internationell militär insats, ska han eller hon väcka talan från det att han eller hon avslutat sin tjänstgöring i en internationell militär insats. 5 § Mål om tillämpningen av 4, 5, 6, 9 och 10 kap. denna lag hand- läggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister med de begränsningar som framgår av 1 kap. 2 § andra och tredje stycket samma lag. Förs talan med anledning av en uppsägning eller ett avskedande från en civil anställning tillämpas 34, 35 och 37 §§, 38 § andra stycket andra meningen, 39–42 §§ samt 43 § första stycket andra meningen och andra stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd. Denna lag träder i kraft den XX, då lagen (2010:449) om För- svarsmaktens personal vid internationella militära insatser upphör att gälla. lag om ändring i semesterlagen (1977:480) Härigenom föreskrivs i fråga om semesterlagen (1977:480) att 1 § ska ha följande lydelse. Arbetstagare har rätt till semesterförmåner enligt denna lag. Semesterförmånerna utgörs av semesterledighet, semesterlön och semesterersättning. Särskilda bestämmelser om förlängd semesterledighet finns i lagen (1963:115) om förlängd semester för vissa arbetstagare med radiologiskt arbete. I lagen (XXXX:XX) om vissa arbetstagare i Försvarsmakten finns särskilda regler för tjänst- görande arbetstagare. 1 Senaste lydelse 2009:1439 Att denna lag i vissa fall, utöver vad som framgår av 2 § första stycket andra meningen, gäller även utomlands framgår av 2 kap. 3 § lagen (XXXX:XX) om vissa arbetstagare i För- svarsmakten. lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) att 1 kap. 4 § arbetsmiljölagen (1977:1160)1 ska ha följande lydelse. För deltagare i arbetsmarknadspolitiska program är denna lag tillämplig i den utsträckning som framgår av 7 § lagen (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. För deltagare i praktik eller annan kompetenshöjande verksam- het som har anvisats av socialnämnd är denna lag tillämplig i den utsträckning som framgår av 4 kap. 6 § socialtjänstlagen (2001:453). För dem som ger sysselsättning enligt 4 § lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. är denna lag tillämplig i den utsträckning som framgår av 5 § lagen om motta- gande av asylsökande m.fl. Att denna lag i vissa fall, utöver vad som framgår av 2 § första stycket andra meningen, gäller även utomlands framgår av 1 a och 2 §§ lagen (1999:568) om utlandsstyrkan inom För- svarsmakten. lag om ändring i arbetstidslagen (1982:673) Härigenom föreskrivs i fråga om arbetstidslagen (1982:673) att 2 § första stycket ska ha följande lydelse. 1.arbete som utförs under sådana förhållanden att det inte kan anses vara arbetsgivarens uppgift att vaka över hur arbetet är ord- nat, 2.arbete som utförs av arbetstagare som med hänsyn till arbets- uppgifter och anställningsvillkor har företagsledande eller därmed jämförlig ställning eller av arbetstagare som med hänsyn till sina arbetsuppgifter har förtroendet att själva disponera sin arbetstid, 3.arbete som utförs i arbetsgivarens hushåll, 5. arbete som omfattas av lagen (2005:395) om arbetstid vid visst vägtransportarbete. 5.arbete som omfattas av lagen (2005:395) om arbetstid vid visst vägtransportarbete, eller 6.arbete som utförs av den som är anställd i Försvarsmakten och tjänstgör i en internationell militär insats. 1 Senaste lydelse 2008:476 lag om ändring i lagen (1994:260) om offentlig anställning Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:260) om offentlig anställning att 21 § ska ha följande lydelse: 21 §1 Föreskrifterna i 14–19 §§ gäller inte 1.dem som kan meddelas disciplinpåföljd enligt lagen (1984:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m., för för- seelser som omfattas av den lagen, 2.hälso- och sjukvårdspersonal, som i sin yrkesutövning står under tillsyn, för sådana förseelser i denna yrkes- utövning som ska prövas av , 3. djurhälsopersonal för sådana förseelser i yrkesutövningen som ska prövas av och sjukvård. 3.djurhälsopersonal för sådana förseelser i yrkesutövningen som ska prövas av och sjukvård, eller 4.dem som kan meddelas disciplinpåföljd enligt 9 kap. lagen (XXXX:XX) om vissa arbets- tagare i Försvarsmakten för för- seelser som omfattas av den lagen. 1 Senaste lydelse 2009:308 lag om ändring i lagen (1994:1811) om disciplinansvar inom totalförsvaret, m.m. Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1994:1811) om disciplin- ansvar inom totalförsvaret, m.m. ska ha följande lydelse. Denna lag gäller för 1.totalförsvarspliktiga då de är skyldiga att full- göra värnplikt eller civilplikt enligt lagen (1994:1809) om totalför- svarsplikt, 2.dem som genomgår utbild- ning för att få militär anställning iFörsvarsmakten eller i övrigt genomgår militär utbildning inom myndigheten, 3.hemvärnsmän då de är tjänstgöringsskyldiga, 4.dem som genom krigsfri- villigavtal eller annat avtal åtagit sig att tjänstgöra frivilligt i befattningar i Försvarsmaktens krigsorganisation, då de är tjänstgöringsskyldiga, 5.dem som tjänstgör utom- lands i utlandsstyrkan inom För- svarsmakten. Denna lag gäller för 1.totalförsvarspliktiga då de är skyldiga att full- göra värnplikt eller civilplikt enligt lagen (1994:1809) om totalför- svarsplikt, 2.dem som genomgår utbild- ning för att få militär anställning iFörsvarsmakten eller i övrigt genomgår militär utbildning inom myndigheten, 3.hemvärnsmän då de är tjänstgöringsskyldiga, 4.dem som genom krigsfri- villigavtal eller annat avtal åtagit sig att tjänstgöra frivilligt i befattningar i Försvarsmaktens krigsorganisation, då de är tjänstgöringsskyldiga. 1 Senaste lydelse 2010:452 lag om ändring i lagen (1994:2076) om skydd för anställning vid viss tjänstgöring inom totalförsvaret, m.m. Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (1994:2076) om skydd för anställning vid viss tjänstgöring inom totalförsvaret, m.m. ska ha följande lydelse. Bestämmelserna i 9 kap. lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt ska gälla även med avseende på tjänstgöring som någon fullgör 1. åt det allmänna på grund av skyldighet i annan lag än lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt, 2. som reservofficer, inom totalförsvaret på grund av inom totalförsvaret på grund av personal för beredskapsändamål, personal för beredskapsändamål, militär utbildning som rekryt. militär utbildning som rekryt. 1 Senaste lydelse 2010:459 Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utre- dare för att se över och föreslå de åtgärder som behövs för att kunna anpassa Försvarsmaktens personalförsörjning till myndig- hetens nya uppgifter och behov. Arbetet ska baseras på de krav på det framtida försvaret som framgår av den av antagna propositionen Ett användbart försvar (prop. 2008/09:140, bet. 2008/09:FöU10, rskr. 2008/09:292). Till utredare utsågs kammar- rättspresidenten . Utredningen har antagit namnet Utredningen om Försvarsmaktens framtida personalförsörjning. Enligt direktiven ska utredaren särskilt analysera hur Försvars- maktens tillgång till personal på bästa sätt kan tryggas och redovisa i vilken mån det finns behov av åtgärder för att uppnå detta. Utre- daren ska se över vilka möjligheter det befintliga regelverket, dvs. författningar och kollektivavtal, ger och vilka behov av andra lös- ningar som finns, och i så fall för vilka personalkategorier dessa bör gälla, samt vid behov föreslå de åtgärder och författningsändringar som behövs för att anpassa Försvarsmaktens personalförsörjning till myndighetens nya uppgifter och behov. Utredaren ska analysera Försvarsmaktens behov av tidsbegrän- sade anställningar och ta ställning till på vilket sätt detta behov bäst tillgodoses. Utgångspunkten för arbetet ska vara att soldater och sjömän ska vara tidsbegränsat anställda. I fråga om specialistoffice- rare, eller vissa kategorier av specialistofficerare, ska utredaren överväga om även dessa bör anställas för begränsad tid. Utredaren ska analysera för- och nackdelar med tidsbegränsade anställningar ur bl.a. ett kompetensförsörjnings- och effektivitetsperspektiv. Utredaren ska beakta rekryteringskraft, personalomsättning, tjänst- göringens speciella art och individens möjlighet till en civil verk- samhet efter anställningen i Försvarsmakten. föreslå åtgärder som förbättrar Försvarsmaktens möjligheter att anpassa personalvolymer till eventuellt förändrade krav på dimensionering av insatsorganisationen. Utredaren ska ta initiativ till och föra en dialog med parterna på det statliga avtalsområdet om förutsättningarna för att genom kollektivavtal lösa frågan om tidsbegränsade anställningar för specialistofficerare, soldater och sjömän. Utredaren ska även lämna förslag till författningsreglering som möjliggör tidsbegränsad anställning för de personalkategorier där sådan anställning bedöms önskvärd. Utredaren ska föreslå hur Försvarsmakten med en hög grad av säkerhet ska kunna bemanna förbanden och även med kort varsel kunna genomföra insatser nationellt och internationellt, i huvudsak utan nyrekrytering, betydande omplaceringar eller förnyad träning. Utredaren ska därvid ta ställning till om det behövs lagstadgad tjänstgöringsplikt för all personal eller för vissa kategorier av per- sonal som kan tillämpas när förhållandena är sådana att lagstift- ningen om totalförsvarsplikt inte kan eller bör tillämpas samt om det finns ett behov av andra åtgärder för att säkerställa beman- ningen såsom ekonomiska incitament, disciplinåtgärder eller andra sanktioner. Utredaren ska särskilt analysera behovet av att införa ett särskilt skydd för den huvudsakliga anställningen för tjänstgörande personal samt behovet av och förslag på åtgärder, vid sidan av för- fattningsreglering som kan förbättra ställningen för tjänst- görande militär personal. En utgångspunkt ska vara att skyddet inte enbart omfattar uppsägning och avsked utan även annan ingripande åtgärd i anställningen som enbart föranleds av tjänstgöringen i För- svarsmakten. Vidare ska beaktas möjligheterna att låta skyddet omfatta situationer där anställning nekas för att den arbetssökande har kontrakt med Försvarsmakten. Utredaren ska särskilt analysera behovet av rätt till tjänstledighet från en annan anställning för tjänstgöring inom Försvarsmakten samt belysa för- och nackdelar, för såväl Försvarsmakten som för universitet och högskolor, med att möjliggöra anstånd med studier för antagna till högskolan och stu- dieuppehåll från högskolestudier för tjänstgörande personal. Utredaren ska hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle att framföra synpunk- ter. Utredarens direktiv återfinns i sin helhet i bilaga 1. Regeringen förordnade kammarrättspresidenten till särskild utredare. förord- nades tf. kammarrättsassessorn , kanslirådet och kanslichefen () till sek- reterare i utredningen. övergick till att vara expert. Sekretariatet hade sitt första gemensamma sam- manträde . Sekretariatet har sammanträtt samlat i genomsnitt en gång . förordnades kanslirådet Maisoun Jabali och militärsakkunnige till sakkunniga i utredningen. förordnades även departementsrådet , rätts- sakkunniga , kanslirådet , chefs- juristen , översten , generalmajoren och kommendörkaptenen (som under utredningens gång ändrat efternamn till Dejke) till experter. utökades gruppen ytterligare då juristen utsågs till expert och utsågs 1:e för- svarsjuristen och studerande till experter. Utredningen bestämde att gruppen bestående av sakkunniga och experter skulle sammanträda regelbundet . I genom- snitt har gruppen träffats en halvdag . Den 21–anordnades ett tvådagars arbetsinternat med experter och sak- kunniga. Inför utredningens slutarbete, , genomfördes två längre sammanträden i expert- och sak- kunniggruppen. Enligt direktivet skulle utredaren föra en dialog med parterna på det statliga avtalsområdet. För detta förordnades ombudsmannen (Facket för Service och Kommunikation, ), biträdande förhandlingschefen (Arbets- givarverket), förhandlingschefen (Förhandlings- organisationen för statligt anställda akademiker, Saco-s) och för- handlingschefen (Offentliganställdas förhandlings- råd, OFR) till representanter i en referensgrupp som kopplades till utredningen. Referensgruppen har sammanträtt och har då informerats om utredningens fort- skridande. Utredningen berör hela samhället, och i synnerhet den svenska arbetsmarknaden. Utredningen valde därför att knyta ytterligare en grupp personer till sig för att diskutera större och mer över- gripande frågeställningar som rör den svenska arbetsmarknaden. Gruppen gavs namnet visionsgruppen. I visionsgruppen har ingått generaldirektören (), avdelnings- chefen (), ordföranden (, TCO), förbunds- ordföranden (), kanslichefen (Akademikers centralorganisation, ) och avdelnings- chefen (kommuner och landsting, SKL). Visionsgruppen har sammanträtt fyra gånger. Inom ramen för visionsgruppens arbete har behovet av framför- hållning och flexibilitet diskuterats, utifrån såväl ett arbetstagar- som arbetsgivarperspektiv. Även Försvarsmaktens ansvar för upp- följning och stöd vid olika typer av skador samt behovet av att ge de civila arbetsgivarnas stöd och information avseende det nya regelverket har diskuterats. Företrädarna i visionsgruppen har betonat att det nya personalförsörjningssystemet för Försvars- makten är att betrakta som en samhällsreform och att införandet bör ske i nära samverkan med berörda parter i hela samhället. fick utredningen vetskap om ett forsk- ningsprojekt vid () inom ramen för den forskning som myndigheten bedriver för regering- ens behov (FORBE). Projektbeskrivningen för forskningsprojektet sammanföll till viss del med utredningens direktiv. Utredningen inledde därför ett samarbete med FOI. Samarbetet pågick , bl.a. inom ramen för den internationella jäm- förelsen. Utredningen har även träffat (ret.) som avslutat sin tjänstgöring i den brittiska armén och Executive Director från den kanadensiska försvars- makten med ansvar för den tjänstgörande militära persona- len. I syfte att förankra utredningens arbete och sprida information träffade utredningen förbundsdirektörerna inom Svenskt Närings- liv och förbundsordförandena inom TCO . Ämnet civilt meritvärde och arbetsgivarrelationer har engagerat utredningen vid ett flertal tillfällen.