sou · GYB340 · 2010-05-28 00:00:00 — Ytterligare en grupp är personer som vistas i utan tillstånd. En annan stor och viktig grupp är de internationella stud- enterna. var det mer än 36 000 utländska studenter som studerade i . var det största ursprungsområdet efter och det största antalet utomeuropeiska studenter kom från . En internationell student kan under vissa förutsättningar övergå till att bli arbetskraftsinvandrare. Internationella studenter har potential att bli en viktig grupp av cirkulärmigranter i fram- tiden. Studenterna utgör på många sätt även en nyckelgrupp när det gäller frågor på individnivå kopplade till migration och utveckling i och med att de utvecklar sina individresurser. har grup- pen högutbildade en stark påverkan på såväl destinations- som ursprungslandets utveckling. En viss uppfattning om hur många personer som förvärvsarbetar i än och följaktligen inte blir folkbokförda kan fås genom de s.k. samordningsnumren. Detta är ett löpnummer som bl.a. ges till dem som betalar inkomstskatt i , men inte är folkbokförda här och ej heller har något per- sonnummer. En svaghet vid analysen av dessa samordningsnummer är dock att en person kan tillföras ett samordningsnummer, men att ingen avregistrering sker. Antalet personer som fått ett samord- ningsnummer för att man utför en ekonomisk aktivitet i som genererar skatter än 12 månader ökar således kontinuerligt. fick drygt 16 000 personer ett sam- ordningsnummer eftersom de betalade skatt i utan att vara folkbokförda här.1 1 Enligt uppgift från SCB. Speciella kategorier av migranter i 4.2Arbetskraftsinvandrare med tidsbegränsade tillstånd trädde nya regler för arbetskraftsinvandring från länder utanför EU/EES i kraft. Lagändringen förändrade ord- ningen för hur det ska avgöras om det finns ett behov av att rekry- tera arbetskraft från tredje land. Det är nu den enskilde arbets- givarens bedömning av om det finns behov av en sådan rekrytering som är vägledande för myndigheternas hantering vid en bedömning av ett uppehålls- och arbetstillståndsärende. Tillståndstiderna har förlängts och ett permanent uppehållstillstånd kan beviljas efter en kvalificeringsperiod. Personer från tredje land som kommer till som arbetskraftsinvandrare ska ha anställningsvillkor och försäkringsskydd som lägst motsvarar vad som gäller för arbets- tagare som redan finns i . Inledningsvis kopplas arbetstill- ståndet till en viss arbetsgivare och ett visst slag av arbete. är arbetstillståndet inte längre kopplat till en viss arbets- givare och arbetstagaren är därmed fri att söka sig till en annan arbetsgivare. kan tillståndet övergå till ett permanent uppehållstillstånd utan någon koppling till vare sig arbetsgivare eller slag av arbete. I och med de nya reglerna avskaffades också den särskilda ordningen och tillståndsgrunden för säsongsarbete.2 När lagändringen trädde i kraft, och som beskrivs här, har och stora delar av världen befunnit sig i en ekonomisk lågkonjunktur. Det första dryga året med de nya reglerna kan därför antas ha genererat ett mindre antal arbetskrafts- invandrare än vad som kan förmodas komma med hög- konjunktur och en därpå följande större efterfrågan på arbetskraft i . beviljades totalt 18 000 personer ett första tillstånd att arbeta på den svenska arbetsmarknaden. Av dem var arbetstagare inom näringar som inte är av säsongsbetonad art och en lika stor andel var arbetstagare inom mer säsongsbetonade när- ingar. De övriga utgjordes av gästforskare, praktik- anter, au pairer, artister samt professionella idrottsutövare m.m. Arbetskraftsinvandrarna kom från närmare 100 olika länder för att fylla olika behov på den svenska arbetsmarknaden och de kom för att arbeta i under en inledningsvis begränsad tid. Beroende på hur långt avtalet med arbetsgivaren är så skiljer sig också 2007/08:147. Speciella kategorier av migranter i längden på uppehålls- och arbetstillståndet åt. En del är folkbok- förda här, medan andra vistas här än 12 månader. Till detta kommer att ytterligare cirka 5 000 personer beviljades en för- längning av sitt tidigare arbetstillstånd.3 Med arbetskraftsinvandrarna följde drygt 3 600 anhöriga, vilka också har ett arbetstillstånd i . Detta arbetstillstånd är dock inte beslutat för att de har en anställning i att komma till, utan just för att de är anhöriga till någon som har fått ett arbets- tillstånd.4 Tabell 4.1 Arbetstagare från länderna utanför EU/EES och anhöriga till dem. varav praktikanter/au pair Källa: (2010a). Speciella grupper av arbetstagare enligt de nya reglerna En speciell kategori av personer som vistas i är de som har sökt asyl. var det 24 000 personer som sökte asyl i . är det möjligt för asylsökande att arbeta utan arbetstillstånd som asylprocessen pågår, om pröv- ningen förväntas ta mer än . Detta undantag från kravet på arbetstillstånd (AT-UND) beslutades för att möjliggöra egen försörjning . Möjligheten att arbeta innebär att vissa asylsökanden helt eller delvis kan försörja sig själva och sam- tidigt bidrar med skatteintäkter till staten. En tidig etablering på arbetsmarknaden innebär också både möjlighet att bygga relationer med arbetskamrater och att redan i ett tidigt skede lära sig språket. 3Migrationsverket (2010a). 4Migrationsverket (2010a). Speciella kategorier av migranter i ökade både det faktiska antalet asyl- sökande och andelen med oklar identitet. Detta bedömdes delvis vara en effekt av möjligheten att beviljas AT-UND.5 I samband med att nya regler för arbetskraftsinvandring trädde i kraft genomfördes en rad förändringar i reglerna för arbetande asylsökande. En förändring var att kraven för att beviljas AT-UND skärptes så att asylsökande som saknar identi- tetshandlingar och inte medverkar till att klarlägga sin identitet kan beviljas AT-UND.6 Den huvudsakliga förändringen var dock att en person som fått avslag på sin asylansökan under vissa förutsättningar kan beviljas uppehållstillstånd för arbete utan att först behöva lämna landet. Ett villkor är att sökanden, inom ramen för ett beviljat AT-UND, har en anställning . Därtill kommer att anställ- ningen ska ha en varaktighet om från ansöknings- tillfället, vilket också är en förutsättning för att sökanden ska kunna bli folkbokförd här. Liksom för övriga arbetstillstånd ska villkoren för anställningen lägst motsvara de villkor som gäller för arbetstagare som redan finns i . Ansökan om uppehållstill- stånd för arbete ska ha inkommit till senast efter det att beslutet om avslag på ansökan om uppehålls- tillstånd som flykting eller skyddsbehövande i övrigt vunnit laga kraft.7 Även familjemedlemmar till en person som beviljas uppe- hållstillstånd för arbete efter att ha fått avslag på sin asylansökan kan beviljas uppehållstillstånd utan att först lämna landet. Detta gäller för anhöriga som fått avslag på sin egen ansökan om uppe- hållstillstånd som flykting eller skyddsbehövande i övrigt.8 tog emot 1 337 ansökningar om uppehålls- och arbetstillstånd från före detta asylsökande. 1 179 ansökningar avgjordes och av dessa beviljades 445 ansökningar ().9 Av de före detta asylsökande som fick uppehållstillstånd för arbete kommer den allra största delen från , andra länder är , , och . De vanligaste yrkesgrupperna är städare och köks- och restaurangbiträden. efter att den nya lagen trätt i kraft inkom 2007/08:147. 2007/08:147. 2007/08:147. 2007/08:147. 9Migrationsverket (2010d). Speciella kategorier av migranter i ett flertal ansökningar som avvisades på grund av att ansökan inte lämnats . Dessa har dock minskat . Några av dem som ansökt om uppehålls- och arbetstillstånd, men fått sin ansökan avslagen eller avvisad har senare lämnat in ansökan om uppehålls- och arbetstillstånd från utlandet och fått sin ansökan beviljad däri- från.10 har genomfört åtgärder som med- fört att handläggningstiderna för asylsökande kortats betydligt. Som framgår ovan är en förutsättning för en asylsökande att beviljas AT-UND att handläggningstiden beräknas överstiga . är ett krav för att vid ett eventuellt avslag på asylansökan kunna beviljas uppehållstillstånd för arbete att sökan- den, med stöd av beviljat AT-UND, haft en anställning . När handläggningstiderna kortas innebär detta samman- taget att allt färre skulle kunna beviljas uppehålls- och arbetstill- stånd enligt de nya reglerna. Vidare har också framfört att det ibland kan utgöra ett problem att ansökan om uppehållstillstånd ska ha inkommit till senast efter det att beslutet om avslag vunnit laga kraft. Detta har i vissa fall inneburit att ansökan ej hunnit komma verket tillhanda inom den givna tidsgränsen och därför har avvisats utan behand- ling.11 Egna företagare kan få uppehållstillstånd i som när- ingsidkare. Villkoret är att sökanden har sin försörjning ordnad samt att personen har reell förmåga att driva den verksamhet som ansökan gäller. Enligt praxis görs en företags- ekonomisk värdering som ska visa att företagsplanerna är realistiska och att företaget kan förväntas bli lönsamt. har ansökningarna om uppehållstillstånd som egen- företagare ökat. med de nya reglerna inkom 282 ansökningar om uppehållstillstånd som egenföre- tagare.12 Av dessa hade 235 ansökningar behandlats och 126 av dessa hade beviljades.13 En ansökan om uppehållstillstånd för egen- företagande tar dock att behandla. 10Migrationsverket (2009a). 11Migrationsverket, möte med enheten för arbetstillstånd, . 13Migrationsverket (2009a). Speciella kategorier av migranter i genomsnittliga handläggningstiden för tillståndsärenden för egen- företagare hela 234 dagar.14 Vilka yrken hade de som kom till ? De arbetstagare som har kommit till har kommit till sprid- da delar av arbetsmarknaden, dock dominerar några specifika sek- torer. Den ojämförligt största gruppen, knappt 7 300 personer, har kommit som medhjälpare inom jordbruk, trädgård och skogsbruk. Det stora flertalet av dem brukar karaktäriseras som bärplockare. 2009 upplevdes stora problem med anställ- ningsvillkor för denna grupp. Enligt har det varit svårt att få medverkan från någon adekvat arbetstagarorganisation vid bedömningen av anställningsförhållanden. För att beviljas ett uppehålls- och arbetstillstånd var förutsättningarna att dessa arbetstagare var anställda i ett utländskt bemanningsföretag och att de hyrdes ut till ett av () godkänt svenskt företag. Under rådande förhållanden har det varit svårt att se vilket kollektivavtal som ska anses reglera verksam- heten. Många bärplockare lyckades inte 2009 tjäna tillräckligt med pengar för att kunna betala en biljett hem och många åkte hem skuldsatta. avser att 2010 använda en strikt tillämpning av regelverket vid prövningen av ansökningar om arbetstillstånd för plockare av vilt växande bär. bedömer att komplexiteten i ärend- ena medför att man inte kommer bemyndiga utlandsmyndig- heterna att fatta beslut i dessa ärenden 2010, utan ärendena kommer att handläggas och beslutas direkt hos Migra- tionsverket i . Den näst största gruppen består av dataspecialister. En yrkes- grupp inom vilken det bedöms finnas en brist på arbetskraft och . För övrigt har det kommit arbetstagare såväl inom yrken som kräver längre utbildning eller specialisering, som inom yrken där det inte krävs någon längre utbildning. 14 (2010d). Speciella kategorier av migranter i SOU 2010:40 De tio vanligaste yrkesgrupperna bland dem som kom som arbetskraftsinvandrare från länderna utanför EU/EES. Medhjälpare inom jordbruk, trädgård, skogsbruk och fiskenäringar Civilingenjörer, arkitekter m.fl. Tecknare, underhållare, professionella idrottsutövare m.fl. Växtodlare inom jordbruk och trädgård Källa: (2010a). Vilka länder kom arbetskraftsinvandrarna ifrån? dominerar som ursprungsland för arbetstagare, vilket beror på det stora antalet inom säsongsnäringar. Dessa har haft kortare arbetstillstånd. Vad gäller är det stora flertalet dataspecialister och av de indiska arbetstagarna har ett yrke som kräver en längre utbildning och specialisering. Det vanligaste yrket bland de invandrade arbetstagarna från är inom storhushåll och restauranger, men en annan stor grupp är personer med längre och kvalificerade utbildningar. Från är det framför allt arbets- tagare inom jordbruk, trädgård, skogsbruk och fisknäringen samt säsongsarbeten som har fått tillstånd. Från dominerar arbetstagare inom storhushåll och restauranger samt hantering av livsmedel. Bland arbetstagarna från arbetar var fjärde av totalt drygt 100 personer som byggnads- och anlägg- ningsarbetare eller städare. Bland övriga är många specialiserade arbetare av olika slag. Av de cirka 160 arbetstagarna från finns en stark övervikt mot yrken som kräver låga kvalifikationer (städ- are är största gruppen). Från och har endast ett dussin personer kommit. Preliminära bedömningar från ger vid handen att kanske så många som hälften av arbetstagarna kan betraktas som utstationerade inom ett internationellt företag. SOU 2010:40 Speciella kategorier av migranter i De tio länder utanför EU/EES med störst antal (2010a). För hur var uppehålls- och arbetstillståndet i giltigt? Arbetstillståndet är kopplat till arbetserbjudandet från arbets- givaren till arbetstagaren. Kravet för att bli folkbokförd i , och därmed bli berättigad till bosättningsbaserade rättigheter15, är att man avser att vara bosatt . har visat att under de första knappt 12 månaderna16 med den nya lagstiftningen har två av tre arbetstagare beviljats ett uppehålls- och arbetstillstånd som är kortare än . Ett stort antal av dem utgörs av personer med tillstånd i mer säsongsbetonade när- ingar. Endast var fjärde har beviljats ett tillstånd som överstiger 12 månader. 15För att bli folkbokförd krävs att man har för avsikt att bo i () och för att ha rätt till bosättningsbaserade rättigheter krävs att man avser att bo här (eller längre) Speciella kategorier av migranter i Tabell 4.4 Längd för de arbetstillstånd som beviljats under den första knappa 12 månaderna med den nya arbetskraftsinvandrings- lagen. Andel arbetstagare (%) Kortare än 6 månader Mellan ett och två år Källa: (2009). Behov av fortsatt analys När har gått finns det möjlighet att se i vilken utsträckning arbetskraftsinvandrarna kvalificerar sig för att stanna i med ett permanent uppehållstillstånd, hur många som lämnar för gott eller väljer att lämna och sedan komma tillbaka för en ytterligare period. Det finns unika möjlig- heter att med den nya lagstiftningen följa en individ över tiden från invandringstillfället framåt vartefter arbetstagarens legala status förändras (en s.k. kohortansats). En analys baserad på denna typ av faktaunderlag kan svara på frågor om hur en individs yrkeskarriär utvecklas över tiden, hur vanligt det är med en övergång till per- manenta uppehållstillstånd, hur utvecklingen ser ut för dem med kortare uppehållstillstånd jämfört med dem som blir folkbokförda här, hur lång den genomsnittliga tiden i är för dem som lämnar och andra liknande frågeställningar. Med globaliseringen rör sig kapital och tjänster i allt större utsträckning över nationsgränser. Stora företag bildar koncerner som verkar med delar av sin affärsverksamhet i olika länder. En konsekvens av denna utveckling är en dramatisk ökning av antalet internationella förflyttningar inom koncerner – i sig en form av cirkulär migration.17 För ett litet och utvecklat land som , som är starkt bero- ende av ett fåtal stora multinationella företag så som , 17 och (2008). Speciella kategorier av migranter i , SKF, Tetra och andra, blir företagens möjligheter att rekrytera eller sända ut arbetskraft i global skala allt viktigare. Till- gång till kvalificerad kompetens är en förutsättning när företagen ska ta ställning till var huvudkontor och centrum för forskning och utveckling ska förläggas. Dessa val får långtgående samhällseko- nomiska konsekvenser för det land som drar det längsta strået i form av tillhandahållande av arbetstillfällen, skatteintäkter och långsiktig kompetensförsörjning och tillväxt.18 Regelverket kring arbetskraftsinvandring är av stor betydelse vid global rekrytering. Med det nya regelverket som trädde i kraft har företagen fått nya möjligheter att förflytta och rekrytera utom- europeisk arbetskraft på ett effektivare och enklare sätt. Svenska företag och global rekrytering Kommitténs kontakter med ett tiotal multinationella företag med bas i Sverige19 som samtliga rekryterar globalt, visar att i storleks- ordningen 150 personer, som är anställda inom koncernen och har sitt ursprung i länder utanför , utsänds till på s.k. expatriatkontrakt.20 Motsvarande siffra för utstationerade svenskar som arbetar på expatriatkontrakt vid kontor med säte utanför EU, är omkring 725 personer.21 Flera företag har dock sett en minskning av antalet expatriater till förmån för andra utsta- tioneringsformer, framför allt p.g.a. att det är en alltför kostsam kontraktsform. Många företag vittnar om en ökad internationalisering inom koncerner, inte minst med avseende på personalförsörjnings- och 18Ekholm (2008). 19Ericsson, Tetra , , SKF, , , , ABB, Alfa samt . 20Expatriat betyder ordagrant person som bor och arbetar (är stationerad) utomlands. Ordet expatriat används inom många företag som ett allmänt begrep för en utlandsarbetande per- son. Fritt översatt handlar det om en person som arbetar i ett annat land än det där veder- börande normalt verkar. Begreppet expatriat säger dock inget om vem som har det juridiska ansvaret för en anställning. (ur PTKs utomlands). Karaktäriserande för s.k. expatriatkontrakt i denna kontext är att dessa omfattas av goda villkors- och för- månspaket som bl.a. inkluderar försäkringar för hela familjen, avgifter för dagis och skolor för barnen, tillägg för medföljande make/maka etc. Tanken med dessa kontrakt är att före- taget täcker upp med försäkringar etc. så att den anställde fortsatt omfattas av samma ersätt- ningsnivåer som det svenska sociala skyddsnätet ger. Dessa kontrakt är således mycket kost- samma för företag varför en tendens mot färre expatriatkontrakt till förmån för rekrytering av medarbetare på lokala villkor, kan noteras inom många koncerner. Noteras i detta sam- manhang bör även att själva flyttkostnaden i samband med utstationering av en arbetstagare är substantiell. 21E-postbaserad enkätundersökning med ovan nämnda företag . Speciella kategorier av migranter i annonserar ut samtliga tjänster inom den globala koncernen och använder ett gemensamt webbaserat rekryteringsverktyg. Resultatet har blivit en snabbt ökande cirkulär rörlighet inom koncernen som skapar nya möjlig- heter för kompetensförflyttning men också för kompetensutveck- ling och möjligheter till nya erfarenheter på individnivå. Cirkulär migration inom koncerner – exemplet , med totalt 82 500 anställda i 140 länder, är ett typexempel på ett multinationellt storföretag med en global verksamhet såväl avseende produktion och FoU som försörjning av humankapital. Företaget har 1 500 expatriater vid kontor runt om i världen, av vilka befinner sig i . Både utländska expatri- ater som kommer till och svenskar som utstationeras i andra länder, rekryteras på tidsbestämda kontrakt motsvarande upp (korttidskontrakt) eller (långtids- kontrakt). Denna grupp har dock minskat successivt , framförallt p.g.a. de höga kostnader som omgärdar denna anställningsform, och expatriater skickas bara ut för ren- odlade specialistuppdrag där lokal kompetens saknas. I stället har den interna rekryteringen inom den globala koncernen ökat mar- kant, s.k. local-to-local hire. Vid denna typ av förflyttningar gäller lokala arbetsvillkor i tjänstgöringslandet. Syftet är att stimulera rör- lighet inom koncernen för att dra nytta av de positiva konsekvenser i form av kompetensförflyttning och generell kompetenshöjning som ett sådant system medför. Alla arbetstagare erbjuds möjlighet till tjänstledigt för att tjänstgöra inom en annan del av kon- cernen, i ett annat land, förutsatt att man erbjudits en tjänst. Alla tjänster utannonseras på företagets globala hemsida och rekryter- ingsprocessen, som är globalt konstruerad, är helt webbaserad. har kunnat konstatera att det nya, interna rekryter- ingssystemet bidragit till en snabbt växande rörlighet inom kon- cernen, som i många fall har uppenbara cirkulära inslag. När kontor i skulle rekrytera 12 personer för tjänst- i , , kunde man t.ex. notera att 11 av 12 rekryteringar var personer av indiskt ursprung.22 22 Presentation av och , kommitténs seminarium: Migrationens betydelse för den svenska arbetsmarknaden, . Speciella kategorier av migranter i EU:s direktiv för utstationering av anställda EU:s direktiv för utstationering av anställda i samband med till- handahållande av tjänster23 som antogs , syftar till att garantera vissa villkor för arbetstagare som av sin arbetsgivare utstationeras för tidsbegränsad tjänstgöring i ett annat EU-land. Med utstationerad arbetstagare avses enligt direktivet arbetstagare som utför arbete inom en annan medlems- stats territorium än där han eller hon vanligtvis arbetar. Direktivet omfattar tre typer av utstationeringar. Den första rör utstationering enligt ett avtal mellan arbets- givaren och mottagaren av tjänsten i värdlandet. Den andra typen avser situationer när den anställde utstationeras till ett företag i värdlandet inom arbetsgivarens koncern.24 Den tredje formen av utstationering avser bemanningsföretag som hyr ut arbetskraft till användarföretag i värdlandet.25 Enligt direktivet är medlemsländerna skyldiga att, oavsett vilken lag som gäller för anställningsförhållandet, garantera att vissa vill- kor på arbetsrätts- och arbetsmiljöområdet i värdstaten tillämpas på utstationerade arbetstagare. Det rör sig bl.a. om längsta arbetstid och kortaste vilotid, minsta antal betalda semesterdagar , minimilön, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen samt vissa villkor på diskrimineringsområdet. har genomfört direktivet genom utstationeringslagen26 som är tillämplig även på utstationeringar från tredje land. Internationella studenter – kvalificerad arbetskraft och resurs för utveckling Internationella studenter är en relativt stor och viktig grupp vad gäller inflyttning till . Under /2009 kom drygt 24 000 nya internationella studenter och har fler än 30 000 utländska studenter studerat i varje år.27 De inter- nationella studenterna är redan i någon mån cirkulärmigranter, en 23Direktiv /71/EG. 25EU-upplysningen, riksdag, 26Lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare. 27Högskoleverket/SCB (2010). Speciella kategorier av migranter i flyttning från, och tillbaka till, ursprungslandet ligger i utbytes- studiernas natur. De internationella studenterna är ofta unga, välut- bildade personer som tillfälligt kommer till i syfte att ytter- ligare förstärka sina kvalifikationer och meriter. De utgör med sin speciella kompetens en nyckelgrupp både som potentiella arbets- kraftsinvandrare i och som högkvalificerad resurs som vid återvändandet kan bidra till utvecklingen i sina hemländer. Internationella studenter är en grupp som i stor utsträckning har utbildning inom något av de områden där det finns en efter- frågan på arbetskraft i . En stor del av de internationella studenterna studerar inom det tekniska området där det finns flera bristyrken.28 De internationella studenternas möjlighet att komma in på den svenska arbetsmarknaden påverkas positivt av att de redan har en erfarenhet av , de har ibland studerat svenska och har en utbildning som åtminstone till viss del är svensk. Efter- som gäststudenterna också har möjlighet att arbeta extra vid sidan av studierna utan ett speciellt arbetstillstånd, har en del redan viss erfarenhet av den svenska arbetsmarknaden. Detta borde göra gäst- studenterna till en attraktiv grupp för svenska företag, som de redan har kopplingar till . Steget att ta ett arbete här torde således inte vara så stort. En stor majoritet av studenterna återvänder vanligen efter studi- erna till sina ursprungsländer.