sou · GYB383 · 2010-11-18 00:00:00 — Att bli medveten och förändra sitt förhållningssätt från Delegationen för jämställdhet i skolan 2010_SOU försätts S-format_sv.indd 1 SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. 2010_SOU register S-format.indd 1 I denna rapport presenteras och analyseras aktuella projekt, metoder och insatser för att främja jämställdhet i skolan från drygt 50 kommuner. Här framhålls bland annat att det är viktigt att lärare har kunskaper om förändringsarbete för att främja jämställdhet och även vikten av att ämnesinnehållet genomsyras av ett jämställdhetsperspektiv. Rapporten avslutas med rekommendationer rörande genus och jämställdhet i lärarutbildningen samt med en beskrivning av några lämpliga steg i en modell för jämställdhetsarbete i skolorna. Rapporten är författad av professor , som är verksam vid vid . Rapporten ingår i en serie av forskarrapporter från DEJA. Syftet med DEJA:s forskarrapporter är att bidra med ny kunskap samt sammanställa och sprida kunskap och därigenom stimulera diskussionen om jämställdhet och genus i skolan. Författarna står själva för innehållet i rapporterna. Ytterligare information om vår delegation finns på webbplatsen . DEJA – Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08) I DEJA:s rapportserie har tidigare publicerats: IKvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia (SOU 2010:10) IIKvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap (SOU 2010:33) IIIKunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009 (SOU 2010:35) Svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. En bibliografi (SOU 2010:36) VKönsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker (SOU 2010:51) Biologiska faktorer och könsskillnader i skolresultat (SOU 2010:52) Pojkar och skolan: Ett bakgrundsmaterial om pojkkrisen (SOU 2010:53) Barns perspektiv på jämställdhet i skola (SOU 2010:66) Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt(SOU 2010:79) Skolan och ungdomars psykosociala hälsa SOU (2010:80) Definitioner av begrepp.................................................................... Beskrivning av det insamlade materialet.......................... Enkäter till förvaltningschefer för grundskola respektive Enkäter till skolledare, lärare eller genuspedagoger........................ Skolverksprojekt som erhållit utvecklingsmedel............................. Skolprojekt som finansierats av Kommuner och Beskrivning av insatser för att främja jämställdhetsarbete ............. V. Analys av det insamlade materialet i relation till teorier ..... Kompetenshöjning av personal ........................................................ Kompetenshöjning för elever........................................................... Förändring av attityder..................................................................... Att bryta könsbundna val av utbildning .......................................... Att införa ett redan färdigt program ................................................ Att undervisa genusmedvetet ........................................................... Att arbeta med likabehandlingsplanen............................................. Att granska läromedel ....................................................................... Reflektioner om effekter av insatserna............................. Att bryta mönster.............................................................................. Reflektioner om insatserna utifrån olika forskningsperspektiv ..... Modell för jämställdhetsarbete ......................................................... Praktiska exempel på några jämställdhetsarbeten............................ Denna utvärdering har genomförts på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan (DEJA). Det material som utvärderats har samlats in genom webbenkäter1 som riktats till skolchefer samt till skolledare i olika kommuner i landet. Dessutom har ett material, som består av 32 redovisade projekt om jämställdhet, som finansierat ingått i utvärderingen. Slutligen ingår olika Skolprojekt som Kommuner och Landsting finansierat. Materialet, som alltså består av fyra olika undersökningar, har sammanställts2, kategoriserats samt analyserats utifrån teoriorienterad utvärderingsmetod. I inledningskapitlet beskrivs först uppdraget som formulerats i dialog med DEJA. Därefter beskrivs de syften och frågeställningar som utvärderingen utgått ifrån. I kapitel två redovisas det teoretiska ramverk som utgör grunden för utvärderingen. I kapitel tre presenteras hela materialet sammanfattande. I det fjärde kapitlet analyseras de olika insatserna och värderas i relation till de teoretiska analysbegrepp som valts för att kunna fånga det unika och generella i de beskrivna metoderna. I ett avslutande kapitel diskuteras effekterna av de i studien ingående projekten. Även reflektioner om skolans uppdrag vad gäller jämställdhet ur ett demokratiskt perspektiv presenteras. Därutöver diskuteras och problematiseras pedagogiska frågor om skolans möjligheter att förändra strukturer generellt och vad gäller skolans jämställdhetsarbete mer specifikt. Vilka problem och förväntningar möter förändringsagenter i skolans verksamhet? Hur ska teorier, politiska ambitioner och beslut omsättas i praktiken? Vilka hinder för förändringsarbete kan vi urskilja? Vilka möjligheter till förändring finns? 1Universitetsadjunkt har utformat webbenkäterna utifrån de frågor jag formulerat. 2Universitetsadjunkt har sorterat och sammanställt det insamlade materialet utifrån olika kriterier som jag föreslagit. Delegationen för jämställdhet i skolan (DEJA) har tilldelat mig ett uppdrag som innebär att utvärdera olika insatser och metoder som används i skolor för att öka jämställdhet. Denna rapport är ett resultat av denna utvärdering. De uppdrag som skolorna har att förhålla sig till formuleras i gällande läroplaner och beskrivs i relation till skolans uppdrag om att främja demokratiska förhållningssätt för att därigenom stärka skolans värdegrund, och där frågor om jämställdhet lyfts fram som grundläggande värden. I den skollag som är under utarbetande framgår att uppdraget att verka för jämställdhet i skolan kommer att förstärkas (Ds 2009:25).3 I läroplanen för gymnasiet formuleras jämställdhetsmålet sålunda: Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan ska gestalta och förmedla. I läroplanen för förskoleklass, grundskola och fritidshem framgår tydligt att skolans uppdrag är omfattande: Skolan ska aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Det sätt på vilket flickor och pojkar bemöts och bedöms i skolan och de krav och förväntningar som ställs på dem bidrar till att forma deras uppfattningar om vad som är kvinnligt och manligt. Skolan har ett ansvar för att motverka traditionella könsmönster. Den ska ge utrymme för eleverna att pröva och utveckla förmåga och intresse oberoende av könstillhörighet. Förutom läroplanerna är diskrimineringslagen också styrande för skolans jämställdhetsarbete (SFS 2008: 567). Det uppdrag som denna rapport beskriver återfinns även bland kommittédirektiven för DEJA: att sammanställa och utvärdera metoder för att bryta traditionella könsmönster och könsroller. Inom ramen för uppdraget ska dels valda begrepp, som har betydelse för och som används inom detta område, definieras. 3Den nya skollagen träder 2011. 4Läroplan för de frivilliga skolformerna Lpf 94. 5Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet 94. Därutöver ska en sammanställning av det insamlade materialet beskrivas och kategoriseras. Slutligen ska de metoder och insatser som redovisas av skolor och kommuner utvärderas. Tidsramen för uppdraget har fastställts och detta faktum utgör en yttre begränsande faktor för uppdragets omfattning. Den andra begränsande faktorn utgörs av det material som kunnat samlas in via enkäter och projektredovisningar. Det är inte möjligt att bedöma huruvida de redovisningar som jag haft tillgång till utgör ett representativt urval av vad som faktiskt sker i den praktiska verkligheten. Därför ska denna redovisning ses som exempel på olika typer av projekt, metoder och insatser som genomförs i skolan och inte tolkas som en redogörelse av en helhetsbild av det arbete som görs i skolans vardag. Föreliggande undersökning utgår från begreppet Teoriorienterad utvärdering. Denna utvärderingsmetod har sitt ursprung i utbildningsforskning och ramfaktormodellen (1967). Teoribaserad utvärdering, som den benämns ibland, växte fram som en reaktion mot då rådande, ofta produktinriktade, utvärderingsmodeller. Kritiken betonade bland annat att de förhärskande modellerna ofta utgick från samma grundläggande ideologi, individualpsykologi och utifrån principer om valfrihet. Ambitionen hos den teoribaserade modellen är att höja utvärderingen till en kritiskt, vetenskaplig nivå i syfte att beskriva, analysera och tolka, men också förklara utvärderingens resultat i relation till dess kontext. Inom den teoribaserade utvärderingsansatsen formuleras en kritisk referensram med syfte att tydliggöra utifrån vilket perspektiv utvärderingens objekt ska förstås och förklaras (, 1980). Referensramen avser alltså att belysa de i denna utvärdering redovisade metoderna i ett socialt, tidsmässigt och utbildningsmässigt sammanhang. Syftet är att ringa in och avgränsa utvärderingsobjektet och att klargöra innebörden i det som utvärderas inom ramen för dess omgivande sammanhang; dess kontext. Därigenom analyseras och värderas resultaten inte bara i relation till mål och process utan också till referens-ramens perspektiv. Referensramen fungerar som: raster för tolkning vid analys av insamlade data en varudeklaration genom att utvärderingens tolkningsperspektiv är explicit formulerat. Den valda referensramen har inte grundats i någon etablerad teori, utan har utvecklats, förändrats och modifierats under den pågående empiriska undersökningen. Ansatsen kan närmast beskrivas som teorigenererande. Eftersom utvärderingen studerar specifika fenomen ges ökade möjligheter till analys, tolkning och generalisering i ett vidare sammanhang eftersom det är möjligt att göra jämförelser mellan de i denna studien beskrivna insatserna för att främja jämställdhet. Enligt forskare har den teoribaserade utvärderingen potential att bidra till samhällsvetenskaplig kunskap specificera intervenerande variabler som kan påverka utfallet (, 1980). Teoribaserad utvärdering i svensk tappning utgår alltså från forskarens val av teoretisk referensram. Referensramen utvecklas i en ömsesidig relation till empirin och det fenomen som studeras genom att den valda referensramen används för att kontextualisera materialet. Forskaren har möjlighet att vid analysen omformulera och bearbeta ramen. Den bearbetade referensramen kan slutligen ingå som en del av utvärderingens resultat. Utvärderingen grundas alltså i kunskaper om de fenomen som ska utvärderas. Däremot kan inte målen för de metoder för förändring som utvärderas tas för givna och därför inte heller utgöra en utgångspunkt. Målen måste också granskas eftersom de är en del av den faktiska implementeringen. Diskrepansen mellan metodernas mål och deras faktiska effekter kan diskuteras utifrån den teoretiska referensramen. Basen för utvärderingen av en specifik metod omfattar kunskaper om metoden som finns att tillgå samt uppfattningar och antaganden som metoden är uttryck för. För att sedan kunna klargöra resultatet måste det relateras till förutsättningarna och processen. Arbetet har inletts med att försöka skissera konturerna till en referensram för det som ska utvärderas. I denna utvärdering ska olika begrepp som använts som analytiska verktyg definieras inledningsvis. Dessa begrepp utgör alltså referensram. Den kan dock uttryckas på olika sätt: som en teoretisk reflektion, som kontextualisering eller som tolkningsram. Syftet är att skaffa sig redskap för förståelse och förklaring av det som ska utvärderas. En inledande fråga är: Vilka är de grundläggande problem som ska lösas genom att arbeta i enlighet med de aktuella metoderna för att främja jämställdhet? Genom att anlägga ett makroperspektiv och utifrån detta betrakta åtgärderna är det möjligt att ringa in det som är föremål för utvärderingen. Det forskarna behöver klargöra är till exempel: Vilken kontextuell innebörd tilldelar vi det objekt som ska utvärderas? För att få struktur i skisserandet av referensramen kan två kombinerade tankelinjer vara till hjälp. Den ena bygger på nivåtänkande och omfattar tre analysnivåer: makro (samhälle/skola), medium ([den pedagogiska] praktiken) och slutligen mikronivå (utfall på individnivå). De högre nivåerna kommer att vara styrande för de lägre nivåerna. Den andra tankelinjen tar hänsyn till begreppen förutsättningar, process och resultat. a)vilka yttre, samhälleliga och vilka inre skolmässiga förutsättningar som gäller för att kunna genomföra dessa insatser, b)hur processen gestaltar sig och c)vilka tänkbara effekter de resulterar i under rådande förutsättningar. Det som den teoriinriktade ansatsen tar hänsyn till i utvärderingen är alltså bland annat de redovisade insatsernas förutsättningar, process och resultat. I denna utvärderingsstudie har förutsättningarna för att metoderna ska kunna implementeras kunnat fångas med hjälp av den beskrivning som görs av de problem som ska avhjälpas. Även analysens resultat utgör en beskrivning av förutsättningarna, eftersom den ger kunskaper om insatsernas tänkta mål och innehåll. Processen skildras i huvudsak med hjälp av den beskrivning som görs av insatsernas genomförande. Resultatet analyseras, förklaras, förstås och tolkas utifrån referensramen, de kartlagda förutsättningarna och processen, det vill säga själva genomförandet. Som nämndes inledningsvis brukar teoriinriktad utvärdering ibland benämnas teorigenererande utvärdering, något som egentligen täcker syftet med utvärderingsprocessen i sin helhet. Utvärderingen kan utveckla en teori om till exempel förutsättningar för förändring och skolans relativa möjligheter att bidra till denna. Utvärderingen ger ett underlag för en grundläggande diskussion om det som är i fokus för studien. Det kan till exempel visa sig att det som faktiskt sker i skolans vardagspraktik är något helt annat än det som var tänkt att ske! Frågan är bara hur det ska förklaras och förstås. En utförlig begreppsanalys ska inte genomföras inom ramen för denna rapport. Några för redovisningen centrala begrepp har dock valts ut och beskrivits, för att analysen av och resonemangen om det empiriska materialet ska framstå som förståeliga. Det är i relation till dessa definitioner som diskussionen av de redovisade projektens och insatsernas effekter har utvärderats. De projekt, metoder och insatser som redovisas använder olika begrepp i sina beskrivningar. Det handlar om begrepp som värdegrund, demokrati, livskunskap och jämställdhet utan att begreppen är närmare definierade. Därför är det svårt att bedöma hur väl förankrade och genomtänkta de olika begreppen är och vad som exakt avses i redovisningarna. Eftersom webbenkäterna efterfrågade metoder, insatser och projekt som genomförs i kommuner och skolor för att främja jämställdhet har dock en avgränsning därigenom skett. De projekt som redovisas via har i vissa fall även haft andra och vidare mål än att öka jämställdheten, något som inte kunnat medtas i utvärderingen. De begrepp som kommer att beskrivas i det följande är a) genus, b) jämställdhet och c) förändring. De ska ses som vägledande framställningar och inte som uttömmande beskrivningar. Under varje rubrik kommer även andra begrepp som har betydelse för denna analys att beskrivas. Vi inleder med begreppet genus. Detta begrepp är en översättning av det engelska gender. Begreppet markerar skillnaden mellan biologiskt kön och socialt och kulturellt konstituerat kön. Genom att välja genus som begrepp signaleras uppfattningen om att det handlar om något som är föränderligt (, 2006). Forskare menar att genus är socialt konstruerat, vilket innebär att vi skapar föreställningar, normer och förväntningar som är knutna till könet. Några betonar också strukturella eller systematiska aspekter av genus, där genus relateras till maktstrukturer i ett system (, 1990). Den kanske viktigaste aspekten av genus tar fasta på det komplexa görandet av kön, det vill säga hur maskulinitet och femininet skapas och återskapas i det dagliga livet. Redan vid födseln påbörjas socialiseringen i relation till kön. Vi tillskriver den nyfödde kraftfullhet och styrka, om det är en son som fötts. Vi talar om för honom att han är duktig och stark. Den nyfödda flickan tillskrivs nätthet och litenhet. Hon får veta att hon är söt och gullig. Detta händer alltså av vår levnad. Och det fortsätter sedan livet ut (, 1998). Vår självbild och vår personlighet formas i ett sociokulturellt rum, i samspelet med vår omvärld. Vi speglar oss i ljuset av de reaktioner våra handlingar får av omvärlden. Enligt den rådande könsstrukturen får pojkar och flickor positiv feedback på olika beteenden och formas följaktligen till att passa in i den strukturen. Det är för att vi är en produkt av genuskontraktet, men det är något som det är svårt att upptäcka (1990). Pojkar får i skolan lära sig att de har rätten att komma till tals före flickor och att deras problem är viktigare. Detta manifesteras bland annat av att pojkar upptar två tredjedelar av taltiden i klassrummet och att ofta avbryter sin aktivitet med flickorna för att en pojke behöver hjälp. Pojkarna tränas även i egenskaper som ledarskap, initiativförmåga och självständighet. Flickor å andra sidan läser ofta av att deras roll är att vara snälla och lydiga och de tränas i parrelationer, hänsyn, kompromissteknik och språkhantering (, 2001). Genusforskning som är ett relativt ungt kunskapsfält har dock genomgått flera grundläggande omvandlingar. Fokus och forskningsfrågor har också varierat (, 1994; Letherby, 2003). Med utgångspunkt i feministisk kritik av samhällets könsmässiga ojämlikhet ägnades den inledande kvinnoforskningen åt att komplettera den skeva kunskapsbild som var vid handen . Den typen av kvinnoforskning brukar benämnas tilläggsforskning. Tvärvetenskaplig genusforskning innebär att genus förstås ur många perspektiv. Men trots den dynamik som utmärker tvärvetenskapliga perspektiv, utförs genusforskningen framförallt inom ämnesspecifika discipliner, något som bidragit till att den ämnesmässiga kunskapen förändrats och utvecklats. Feministisk forskning är både ett kunskapsfält och en politisk rörelse. Feministisk forskning utgörs ofta av en kritisk ansats med maktperspektiv (, 2009). Inom skola och utbildning ska könstereotypa genusmönster brytas. Det finns tydliga skrivningar i läroplanen för alla skol- former om att skolan aktivt ska motverka genussocialiseringen. Det är med andra ord inga små krav som samhället ställer på våra pedagoger och nyckeln till framgång heter som så ofta utbildning och kompetenshöjande insatser. För att kunna genomskåda de maktstrukturer som råder i samhället behöver skolor och arbetslag skaffa sig kunskaper om hur män och kvinnor har det , samt kunskap om hur det egna förhållningssättet påverkar andra människors självuppfattning. När det väl är gjort gäller det att synliggöra mönstren i närmiljön, för att sedan aktivt försöka bryta de genusskapande mönster man finner. Att utgå från ett medvetet förhållningssätt i det vardagliga arbetet i skolan gäller också för arbetet med jämställdhet. Förhållningssätt är dock ett svårfångat begrepp som inte enkelt kan definieras och konkretiseras. Det handlar om olika sätt att förhålla sig till gemensamma grundläggande värden. Det rör sig exempelvis om ett demokratiskt eller professionellt förhållningssätt som ska genomsyra det vardagliga arbetet i alla sammanhang. Dessa synsätt betonar bland annat delaktighet och kritiskt tänkande. Begreppet processinriktat förhållningssätt används ibland och det tar särskilt fasta på progressionen i undervisningen (Frånberg, 2004). Ett annat sätt att förhålla sig till det pedagogiska uppdraget har att göra med huruvida vi utgår från barnet och den unga människans behov eller från det skolämne vi ska undervisa om, när vi planerar verksamheten (, 1916). Att utgå från barnet innebär att det är barnens intressen och behov som är utgångspunkt. Barnen uppfattas vara kompetenta, får utmaningar för att gå vidare i sitt lärande och miljön ses som föränderlig, stimulerande och ger utvecklingsmöjligheter. När vi planerar med skolämnet som utgångspunkt utgår vi från hur det bäst kan struktureras för att kunna läras in genom att arrangera undervisningssituationen på ett sådant sätt att de enskilda delarna är enkla och tydliga så att de lättare kan läras in. Båda dessa utgångspunkter kan med fördel inkludera ett genusperspektiv. Genom att utgå från ett genusperspektiv i undervisningen kan skolan bidra till att främja ett mer jämställt samhälle. I det följande skall begreppet jämställdhet diskuteras. Jämställdhet handlar om relationen mellan män och kvinnor, men också om kunskap om de strukturer som gör att män och kvinnor behandlas olika (, 2002). Enligt (2006) krävs ett professionellt förhållningssätt som är förankrat i vetenskap och forskning för att kunna arbeta i enlighet med skolans jämställdhetsmål. Jämställdhet är alltså ett kunskapsområde och brist på kunskap försvårar arbetet på så sätt att man inte upptäcker könsmönster som finns i den egna verksamheten. Det är nödvändigt att utgå från teoretiskt grundad kunskap för att veta vad man vill göra, vad man gör och varför. Ett begrepp som ofta används i dessa sammanhang är jämställdhetsintegrering. Det innebär enligt (om)organisering, förbättring, utveckling och utvärdering av beslutsprocesser, så att jämställdhetsperspektiv införlivas i allt beslutsfattande, på alla nivåer och i alla steg av processen av de aktörer som normalt sett deltar i beslutsfattandet.6 I är jämställdhetsintegrering den huvudsakliga strategi som används för att uppnå de jämställdhetspolitiska målen. Jämställdhetsintegrering innebär att beslut inom alla politikområden ska präglas av ett jämställdhetsperspektiv. Inom utbildningsområdet finns det ett krav på att alla skolor ska upprätta en likabehandlingsplan . Den ska utgå från den egna skolans verkliga, lokala behov. I likabehandlingsplanen ska skolan kartlägga om eleverna erbjuds lika förutsättningar oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, sexuell läggning och funktionsnedsättning. Därefter ska skolan ställa upp utvärderingsbara mål. I målformuleringen ska skolan ange vilka konkreta åtgärder som behövs för att nå dem. I nästkommande års plan ska en redogörelse för hur de planerade åtgärderna har genomförts, ingå. För att nå framgång i skolans jämställdhetsarbete måste deltagarna reflektera över hur begreppet kvalitet ska tolkas och i relation till vad. Att tala om kvalitet innebär att grunda sina uttalanden på värderingar. Det är alltid en intressent som fäller omdömet och som talar i egen sak (, 2007). Om vi talar om kvalitet i jämställdhetsarbete så behöver vi därför fundera över vem som värderar arbetet och i relation till vad. Det handlar således sällan om könsneutrala uttalanden när någon bedömer kvalitet i jämställdhetsarbete. Jämställdhetsarbete handlar om förändring från något till något. Vad är det som ska förändras i verksamheten för att den ska bli mer jämställd?