sou · GYB356 · 2010-08-31 00:00:00 — En gemensam frågeställning för samtliga landsting har varit hur äldrefrågorna ska hanteras . Gemensamma kravställ- ningar, utvärderingsmodeller, s.k. testbäddar, är exempel på verk- samheter som är likartade oberoende av vem som är huvudman. Detta ledde till bildandet av , ett försök att finansi- era ett fortsatt arbete när LFTP:s finansiering upphört. Denna verksamhet har emellertid haft finansieringsproblem. Utredningens bedömning: Utredningen anser att de förslag som presenterades i SOU 2009:43 Klinisk forskning – Ett lyft för sjukvården11, om inrättande av en fond för klinisk behand- lingsforskning med en årlig finansiering omfattande 500 miljo- ner kronor från i första hand offentliga forskningsfinansi- ärer är intressant och skulle få positiva effekter för innova- tionsförutsättningarna i anslutning till hälso- och sjukvården. Utredningens förslag: saknar en nationell sammanhål- len innovations- och innovationsupphandlingspolitik inom hälso- och sjukvårdsområdet som kan bidra till erfarenhetsutbyte och utvärderingar av innovationer och innovationsupphandlingar i vården. Utredningen föreslår därför och att en tidsbegränsad delegation inrättas för att föreslå och bygga upp bättre institu- och kunskapsmässiga förutsättningar för innovationer och innovationsupphandling inom hälso- och sjukvårdsområdet. Delegationen bör bestå av representanter för landstingen, SKL, , universitet/högskola och staten. Som exemplen ovan visar finns det ett antal strukturer och projekt inom hälso- och sjukvården med syfte att uppmuntra innovationer och innovationsupphandling. Vissa landsting och regioner arbetar mycket aktivt med frågan medan andra är mer passiva. Visst sam- arbete sker också över gränserna mellan stat, landsting, universitet och näringsliv. För att kunna dra nytta av det arbete som sker, sprida kunskap och erfarenhet samt att höja medvetenheten om 11 Utredningen av den kliniska forskningen (U 2007:04). innovationspotentialen och kraften i medveten upphandling av innovationer, är utredningens bedömning att det krävs en kataly- tisk struktur på nationell nivå. Målet för arbetet bör vara att ska ligga i framkanten när det gäller uppmuntran och upphandling av innovationer inom vård och omsorg. Detta kan leda till en både bättre och mer effektiv vård och omsorg till nytta för både huvudmän och patienter. Vidare kan arbetet leda fram till nya företag och produkter på marknaden. Utredningen föreslår därför att en Delegation eller motsvarande struktur12 för innovationer inom hälso- och sjukvården införs. Uppdraget bör vara tidsbegrän- sat till mellan två – . Delegationen ska arbeta med att finna praktiska samarbetsfor- mer kring hur innovationer inom hälso- och sjukvårdssektorn, både sådana innovationer som emanerar från personal och forskare och sådana som är framtagna av innovativa företag, kan utvecklas. Syf- tet ska vara att utgå från behoven inom hälso- och sjukvården men att beakta konkurrenskraftsaspekterna och inte minst möjligheterna till ökad export av innovativa produkter och tjänster inom hälso- och sjukvårdsområdet. Delegationen bör innehålla representanter för landstingen, SKL (Kommuner och Landsting), näringslivet och universite- ten/högskolor, liksom . Det är viktigt att understryka att delegationen måste arbeta konkret och att de som företräder de olika intressenterna måste ha både kunskaper och renommé. Arbetet bör handla om att finna praktiska lösningar kring samarbetsformer, finansiering, upphandling, demonstationsanläggningar och erfaren- hetsutbyte, inte att producera ett betänkande. Delegationen bör ha ett tidsbegränsat uppdrag och skulle kunna upprättas inom kommittéväsendet men ett alternativ kan vara att den administreras av . Utredningen 2009:43 Klinisk forskning – Ett lyft för sjuk- vården lämnade ett antal förslag för stärkt innovation och imple- mentering genom att en ny fond för finansiering av oberoende kliniks forskning byggs upp. Utredningen för den kliniska forskningen framhäver i sitt betänkande att för att forskningsresultaten ska få en chans att göra nytta krävs ett ansvar och finansiering av forskningens hela utveck- lingskedja, från explorativ forskarinitierad verksamhet på laborato- rier till genomförande av systematiska kliniska prövningar och stu- 12 Kan även ha formen av en utredning eller ett råd. dier av resultatens implementering i vården. är möjligheterna till genomförande av oberoende kliniska studier liksom implemen- tering av forskningsresultaten två flaskhalsar. Utredningen för den kliniska forskningen har vid sin analys av det nationella finansie- ringssystemet funnit stora brister vad gäller finansiering av forsk- ning med klinisk behandlingsprövning och implementering av nya metoder i vården. , och är de offentliga forskningsfinansiärer som står för en stor del av den finansiering som sker av forskning kring hälsoområdet. Dessa finansiärer stödjer enligt sina instruktioner grundforskning, behovsstyrd forskning samt innovationer kopplade till forskning och utveckling. Det saknas därmed forskningsfinansiär med ett tydligt program för behandlingsforskning och implementering av nya forskningsresultat i vården. Finansiering av innovationsinriktad forskning förväntas ske inom ramen för de allmänna förstärkningar som universitet, forskningsråd och får efter den senaste forskningspropositionen. , , Formas och Vionnova har fått regeringens uppdrag att bilda en samordningsgrupp för att förstärka innovationsarbetet. Utredningen för den kliniska forskningen anser att det behövs en organisation som tar ett nationellt ansvar för finansiering och samverkan kring klinisk behandlingsforskning och implementering av nya metoder i vården. Med en gemensam nationell fond för forskning kring innovation och implementering i klinisk sjukvård anser Utredningen för den kliniska forskningen att möjligheter för att nya behandlingar och ny diagnostik ska nå patienten förbättras. En gemensam nationell fond för innovation och implementering bör därför skapas i samverkan mellan myndigheter som , , sjukvårdshuvudmännen, universiteten, forsk- ningsstiftelser och industrin. Det är här viktigt att tillgängliga resurser i form av olika myndigheters och kliniska forskningsorga- nisationers kunskaper tillvaratas och samutnyttjas, menar utred- ningen för den kliniska forskningen. Inom ramen för denna fond ska enligt Utredningen för den kliniska forskningen finnas möjlig- het att finansiera den behandlingsforskning som saknar stöd. Fonden ska också fungera som en plattform där industrin skulle kunna få ökade möjligheter att utveckla sina inno- vationer i samverkan både med akademiska forskare och praktisk sjukvård. 13 för arbetsliv och socialvetenskap, FAS initierar och finansierar grund- läggande och behovsstyrd forskning för att främja människors arbetsliv, hälsa och välfärd. anser att en stärkt klinisk forskning genererar innovationer inom hälso- och sjukvården. är därför i princip positiv till förslaget om inrättandet av en fond för klinisk forskning. Utred- ningen har dock inte kunnat göra en egen bedömning om den finansiering som Utredningen för den kliniska forskningen föreslagit. Utredningen har identifierat infrastrukturområdet som en av de viktiga områdena för framtida innovationsupphandlingar. Under närmaste åren kommer stora investeringar att göras inom den offentligt ägda infrastrukturen för trafik, dvs. gator och vägar, järnvägar och spårvägar, hamnar och farleder samt flygplatser och flygledning. Innevarande år har anslag för nyinvesteringar inom f.d. och f.d. ansvarsområden som uppgår till . Därtill uppgår driftsanslaget till ett motsva- rande belopp. Kommunerna investerade år 20051 i det kommunala vägnätet och de årliga kostnaderna för drift och underhåll av kommunala gator och vägar är ca . Ur innovationssynvinkel är såväl nyinvesteringar som drift och underhåll intressant.2 Beträffande annan trafikinfrastruktur än väg och järnväg så ser bilden lite annorlunda ut. är ett affärsverk och finan- sieras med avgifter på handelssjöfarten. Verket underhåller far- leder3, vissa slussar och gör en del investeringar i nya eller fördju- pade farleder. Hamnarna ägs, med undantag från vissa kajer i an- slutning till industrier, av kommuner. 1Enligt Statistik 2009:28 finns det inte någon total bild över kommunala väginfra- strukturinvesteringar och det förekommer luckor i redo- visningen av vissa poster. var då som ger en någorlunda komplett bild av de kommunala investeringarna. 2Skillnaden mellan investering och den förbättring som sker som ett resultat av underhålls- åtgärder är inte alltid tydlig. Underhåll kan t.ex. innebära ny vägbana och då kan nya metoder eller material vara ett alternativ till det som tidigare nyttjats på vägsträckan. 3Främst fyrar och sjömärken. Flygets infrastruktur består dels av flygplatser, varav de tio för luftfarten mest väsentliga flygplatserna ägs av det statliga bolaget och ett antal mindre flygplatser som ägs av kommuner. ansvarar för flygledning. 10.2Forskning och innovationer inom infrastrukturområdet Utredningens bedömning: Det finns behov och intresse inom att arbeta med innovationsfrågor i syfte att få fram nya metoder och produkter för vägar och järnvägar. Nya lös- ningar inom väghållning som tas fram av kan vara till nytta även för och privat väghållning. De meto- der för efterfrågestyrd FoU-arbete som de båda tidigare myn- digheterna och nyttjat ger en god grund för att arbeta med innovationsupphandling. Utredningens förslag: bör främja innovationer inom sitt ansvarsområde, dels genom innovationsvänliga upp- handlingar inom ramen för verkets normala upphandling av varor och tjänster, dels genom att medvetet genomföra innova- tionsupphandling i syfte att ta fram nya lösningar till nytta för trafiken. Trafikverkets5 storlek och verksamhet gör att verket skiljer sig från andra upphandlande enheter. Det sker inom verket redan ett kon- tinuerligt förbättrings- och utvecklingsarbete i samband med nyin- vesteringar och drift av vägar och järnvägar. Att ansvaret för statliga vägar och för järnvägar nu förts till en myndighet ger möjlighet till synergier mellan de två trafikslagen i samband med investeringar. är det två tekniskt sett olika trafikslag vilket också får betydelse för förutsättningarna för inno- vationer in de två ansvarsområdena. 4En av de större flygplatserna är dock privatägd – . 5Myndigheten är i praktiken en sammanslagning av vad som fanns kvar av och efter att tidigare myndighetsutövandet överförts till Transportstyrelsen, samt en stor del av egen-regiverksamheten förts till , tidigare produktion, Infra- nord AB, tidigare produktion och som utför konsulttjänster inom projektering av transportinfrastruktur. svarar för driften av t.ex. vägfärjor (genom Färjerederi) trafikledning av järnvägstrafiken m.m. Totalt arbetar 6500 personer inom verket. Förenklat kan sägas att vägsystemet är tekniskt mindre kompli- cerat men det är svårare att planera genom att verket har små möjligheter att styra när och hur vägarna används av trafikan- ter. Järnvägsnätet är mera komplicerat men har myndig- heten bättre förutsättningar att planera eftersom all trafik är tid- tabellsbunden. Inom järnvägsnätet ställs höga krav på kompatibili- tet och enhetlighet.6 Konsekvenserna av en misslyckad introduk- tion av en ny innovation är också mera påtaglig inom järnvägsdrift än inom vägnätet.7 Därför kan det finnas sakliga skäl till lite olika syn på utprovning och införande av ny teknik inom de två områ- dena, vägar respektive järnvägar. Både och avsatte medel för FoU-verksam- het. kostnad för forskning, utveckling och demonstra- tion var 2009. av kostna- derna rör forskning inom ramen för sektorsansvaret. kostnaderna för forskning, utveckling och demonstration(FUD) var . Syftet var i båda fallen att genom forskning lägga en grund för nya lösningar som skulle underlätta för myndigheterna att fullgöra sin uppgifter, dvs. att skapa förutsättningar för effektiva och säkra transporter på järnvägar respektive vägar. hade en forskningsstrategi som lade fast ett antal om- råden för forskning och utvecklingsinsatser. har lämnat bidrag till ett antal olika projekt som t.ex. Gröna Tåget8, konceptstudier om duospårvagnar för integrerad pendling i 6Transportarbetet på vägarna utförs av någon miljon motorfordon som sinsemellan är olika till utförande. Fordonens utformning ställer mycket låga krav på enhetlighet i vägnätet. En bil kan köras ena ögonblicket på en grusväg, nästa på en motorväg. Beläggning, skyltning m.m. påverkar trafiksäkerhet och effektivitet. Arbete på vägen kan orsaka besvärliga och ibland även oväntad köbildning. Järnvägsnätet är mera som en slags maskin där banan och det rullande materielen interagerar. Det ställs höga krav på enhetlighet och kompatibilitet, t.ex. signaler, eldrift, spårvidd och lastprofil. Även om det vore en ekonomisk och teknisk fördel att på en nyanlagd bansträcka nyttja el med spänning respektive frekvens, som överensstämmer med det vanliga elnätet, istället för dagens svenska järnvägs- standard som är och 16 2/, måste den fördelen vägas mot nackdelen att sträckan endast skulle kunna nyttjas av nya ellok med asynkronmotorer för olika spänning och frekvenser. 7Ett exempel var att bytte en leverantör av betongslipers tillverkningsmetod för att kunna klara omfattande order från . visade sig många sliprar vara defekta. Konsekvensen var att hastighetsbegränsningar fick införas på ett flertal sträckor och trafiken sedan stängas vissa tider för att sliperbyten kunde utföras. Bytena kostade Ban- verket ca –2007. Ett kvalitetsproblem i samband med ny teknik gav således upphov till mycket stora och dyra effekter. 8Ett branschgemensamt fordonsforskningsprogram som syftar till att ta fram kunskap om framtida höghastighetståg anpassade för svenska/nordiska förhållanden. Programmet starta- des av i samarbete med , , samt ytterligare representanter från järnvägssektorn. , luftkvaliteten i , metod- utveckling för värdering av farligtgodsolyckor och optimering av driftssystem. Det är huvudsakligen forskare inom högskolorna och forskningsinstitutioner som fått bidrag för att utföra olika studier. skrev i sin forsknings- och innovationsstrategi9: ambition är att det skall finnas ett antal strategiska FUD- miljöer som håller vetenskaplig excellens. Det är miljöer där relevant kunskap ska utvecklas och underhållas. Det sker genom att stödja doktorandprojekt vid några miljöer som utvalts till kompetenscentra. Exempel på sådana centra är Charmec vid CTH, samband hjul-räl, Järnvägsgruppen vid KTH, fordon och systemfrågor samt Järnvägstekniskt Centrum vid LTU, drift och underhåll. forskningsverksamhet var av naturliga skäl huvud- sakligen inriktad på järnvägstrafiken, men även tunnelbanetrafiken och samt spårvägstrafik.10 En viktig utgångspunkt för arbete för forskning och sektorsansvar för vägtransportsystemets utveckling som tilldelades genom den så kallade sek- torspropositionen.11 roll och ansvar inom området forskning och inno- vation definierades ytterligare genom instruktionen (1997:652), som angav följande uppgifter när det gäller forskning, utveckling och demonstration (FUD) inom : skall särskilt verka för att samhällsmotiverad tillämpad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom väg- transportsystemet planeras, initieras, genomförs, dokumenteras och utvärderas samt att resultaten sprids. I regleringsbrevet för fick i uppdrag att redovisa vilka insatser som görs för att skapa ett gott innovationsklimat och stimulera till innovation i den egna verksamheten. Uppdraget skulle enligt detta regleringsbrev genomföras med utgångspunkt från regeringens strategi Innovativa . Forskning och utvecklingsarbetet inom prioriterades och styrdes på samma sätt som all annan verksamhet inom Vägver- ket. Det fanns därför inte något speciellt FoU-program vid sidan om den strategiska planen. 9Banverkets forsknings och innovationsstrategi F07-870/AL50. 10Banverket äger med några få undantag (industrispår o dylikt) alla järnvägar medan tunnel- banan och spårvagnsspåren har andra ägare. 11Vägverkets sektorsansvar inom vägtransportsystemet (Prop. 1995/96:131). arbetade med en forsknings- och innovationsprocess med sju element: 1.Omvärldsbevakning: skapa tillgång till redan känd kunskap och kända lösningar 2.Forskning: vid behov producera ny kunskap som inte redan är känd 3.Idéfödsel: kläcka en idé till ny lösning 4.Utveckling: använda idén för utveckling av en ny lösning 5.Demonstration: göra utvecklingsresultatet (den nya lösningen) synligt genom en prototyp 6.Införande (implementering): vidta erforderliga åtgärder av alla de slag för att den nya lösningen ska kunna komma till allmän användning 7.Innovation: allmän användning av den nya lösningen, det vill säga förnyelse är skapad Utredningen konstaterar att detta arbetssätt har likheter med den tänkta processen i samband med förkommersiell upphandling. stödde olika initiativ för att utveckla nya lösningar i näringslivet om de bidrog till att utveckla vägtransportsystemet i önskvärd riktning. För att förstärka denna ambition tecknade i decem- ber 2006 ett samarbetsavtal med , som för- fogar över riskkapital. som bildades beställer, dokumenterar och sprider sådan forsknings-, utvecklings- och demonstrations- verksamhet inom transportområdet som motiveras av verkets upp- gifter att nå de transportpolitiska målen. samspelsformer med externa utförare och intres- senter delas in följande fyra kategorier: Basstöd: som avser icke projektbundna medel för finansiering av strategiskt viktiga professurer vid akademiska lärosäten för att stödja forskningshandledning. Ramstöd: som avser en form av partnering genom avtal om en garanterad beställningsvolym till viktiga FoU-utförare. Bransch/sektorssamordning: som syftar till att befrämja till- komsten av färre men större sammanhållna FoI-satsningar genom stöd för ledning och administration av dessa. Projektinitiering: som avser när initierar och finan- sierar projekt inom definierade problemområden. För detta ändamål används utlysningar där projektförslag efterfrågas för definierade frågeställningar vid bestämda tillfällen. Projekt initi- eras också av genom direktbeställning alternativt upphandlingsförfarande. Ur utredningens synvinkel är arbete med projektinitiering mest relevant, eftersom det finns likheter med innovationsupphandling både vad avser syfte och metoder. pågår ett arbete med att ta fram Utvecklingsplan som kommer att ersätta tidigare och FoI planer. Detta arbete pågår . har verket dock utlyst ett antal forsknings- och innova- tionsprojekt (FoI) för genomförande med start . Dessa finns inom i första hand järnvägsområdet Verket har definierat nio olika temaområden av olika karaktär.12 Hur initiering och finansiering av FoI inom andra områden kommer att gå till avser besluta om senare . Utredningen bedömer att det inom ramen för verksamhet finns goda förutsättningar att genomföra innovations- upphandlingar, både genom förkommersiell upphandling och i form av upphandling inom ramen för . Därtill kan givetvis de metoder som och utvecklat för stöd till forskning även inriktas på att främja utveckling av innovationer inom ramen för en efterfrågestyrd innovationsprocess. Som ovan belysts arbetar nu med att utforma instrument för verkets forsknings- och innovationsarbete. Utredningen anser att det är viktigt att: i sitt löpande upphandlingsarbete beaktar behovet av innovationsvänlig upphandling. 12 Inom vare område beskriver verket en problemställning där man efterfrågar forsknings- projekt. För att visa på konkretionsnivå kan tas ett exempel från området Trafikplanering och -styrning där verket skriver Vid framtagande av tågplan sker en avvägning mellan antal tåg, operativ drift och punktlighet. Det finns behov av att utveckla analysmetoder för att ta beslut när kapacitetstaket är uppnått. Det gäller i första hand bankkapacitet, men kan även inbegripa elkraftsystem, planering av fordonsomlopp m.m. bör använda förkommersiell upphandling som ett instrument i verkets arbete med FoI. bör överväga om det finns anledning att förtyd- liga roll för att främja innovationer inom verkets ansvarsområde. bör kunna inleda arbetet med att utveckla innovationsupphandlingsmetoder som passar verkets upp- gifter och roll. 11 Möjligheter och konsekvenser Utredningens bedömning: Ökad innovationsverksamhet baserad på efterfrågan inom offentlig sektor kommer att ha positiva effekter för de innovativa företagens konkurrensförmåga och dess exportmöjligheter. Om det innovativa företaget är framgångsrik med utvecklingsarbetet bör det vara möjligt för företaget att även vara framgångsrika i den efterföljande upp- handlingen vilket kan ge förutsättningar för försäljning även till andra kunder i och exportmöjligheter. Det finns en bred konsensus om att framtida konkurrens- förmåga i stor utsträckning måste bygga på innovationer och förmåga till snabb anpassning. Utredningens förslag kan bidra till att bredda förutsättningar för innovativa företag genom att öka efterfrågan från svensk offentlig sektor. Från den allmänna debatten är det lätt att få intrycket att alla innovationer skapas i nya innovativa företag. Så är det givetvis inte. De flesta innovationer kommer fram inom ramen för ett utveck- lingsarbete inom existerande företag, både stora och små. Inte minst de stora svenska exportföretagen utvecklar stadigt nya lösningar. I en del fall leder utvecklingsarbetet till innovationer inom andra områden än där företaget har sin egen verksamhet. försöker systematiskt hantera innovationer som uppstått inom företaget men som inte passar in i företagets strategi. I en del fall leder det till att nya innovativa företag bildas för att vidareutveckla ett koncept som tillkommit inom ett stort företag. I andra fall avyttras konceptet till andra företag. Men det är naturligt att särskild omsorg ägnas åt nystartade innovativa företag. Svårigheten för dessa företag är välkända och handlar både om att intressera potentiella kunder för deras nya lösningar på problem och skaffa kapital till företaget. Det bör noteras att förkommersiell upphandling ger möjligheter för upphandlande myndigheter att inom ramen för kontraktet beställa en s.k. nollserie, dvs. en vara eller tjänst som kan användas i normal verksamhet. Det betyder att den upphandlande myndig- heten helt eller delvis kan betala för företagets utvecklingsarbete fram till denna fas. Om den upphandlande myndigheten efter ut- värdering av nollserien är nöjd och vill efterfråga en vara eller tjänst med motsvarande egenskaper måste den upphandlande myndigheten genomföra en upphandling i enligt med eller LUF. För det innovativa företagets del innebär detta att företaget måste delta i en upphandling i konkurrens med andra företag. Kontrakt inom ramen för förkommersiell upphandling får inte innebära att företaget får ersättning för kommersialisering av sin innovation, för marknadsföring eller kundanpassning. Det kan innebära att ett innovativt företag vid avslutningen av den sista fasen i ett förkommersiellt förfarande behöver anskaffa kapital och kompetens. Detta bör normalt ske på marknadens villkor. Det finns också vissa stödformer och rådgivningsstrukturer för ny- startade företag som kan vara till nytta för ett företag i denna situation. Ofta kommer det att vara viktigt för det innovativa företaget att snabbt kunna kommersialisera sin innovation genom marknadsföring och kundanpassning. Det behov som föranlett den upphandlande svenska myndigheten att genomföra en innovations- upphandling finns troligen även hos myndigheter i andra länder eller inom privat sektor. Därför är det naturligt att det innovativa företaget kan räkna med en marknadspotential, men är det realistiskt att förvänta sig att det snart kommer att finnas starka konkurrenter. Ur både företagsekonomisk och samhällsekonomisk synvinkel är viktigt med export. I många fall är den svenska marknaden alltför liten för företagets långsiktiga lönsamhet och fortlevnad.