sou · GYB375 · 2010-11-10 00:00:00 — För att gymnasial lärlingsutbildning ska komma till stånd fordras en nära och väl utvecklad regional och lokal samverkan mellan skol- huvudmännen och de branscher/företag som ska ta emot och utbilda lärlingar. I våra direktiv (Dir 2008:106) finns uppdraget att stimulera huvudmän och företag eller branscher till regional sam- verkan. Det förekommer dock skillnader mellan regioner och branscher, vilket skulle kunna förklaras av till exempel olikheter i branschstrukturer och regionala och lokala skillnader i näringsliv och utbildningsutbud. Dessa skillnader innebär i förlängningen olika förutsättningar för utformningen av samverkan mellan skola och arbetsliv. Den regionala nivån är inte definierad i uppdraget eller i direktiven till . , kommunalförbund, sam- verkansavtal och regionala nätverk utgör olika former av regional Aktörerna har själva definierat vilka som ingår i den regionala samverkan kring försöksverksamheten med lärlingsut- bildning. Den geografiska regionen är ibland en grund för sam- verkan men eftersom samverkansaktörerna är skolhuvudmän i en eller flera kommuner och branschorganisationer som har olika definitioner av geografiska indelningar av regioner blir det i många fall fråga om funktionella regioner. Med funktionell region avses en region som definieras av aktörerna själva utifrån praktiska lösningar för samverkan. Incitamenten för att samverka regionalt kommer inte via statliga bidrag, eller via förordning eller försöksverksamhet. Drivkrafter, motiv och former för regional samverkan inom för- söksverksamheten med lärlingsutbildning måste komma från de insedda behoven. Flera branschorganisationer efterfrågar ett hel- hetsperspektiv på behovet av kompetens bör omfatta alla utbild- ningsformer både inom och utanför gymnasieskolan, målen är det- samma och arbetslivets möjligheter att påverka bör gälla helheten. Om branschen diskuterar separat med varje skola eller friskola saknas helhetssynen på behovet av kompetens i regionen. Detta kräver ofta en samordning över de kommunala gränserna, vilket kan underlätta i kontakterna skola – arbetsliv. Det finns dock många praktiska frågor att lösa innan man kommit igång med samverkan. De lokala lärlingsråden har svårt att över- blicka de framtida kompetensbehoven. Därför finns det anledning till att utveckla formerna för samverkan vad gäller anskaffning och dimen- sionering av lärlingsplatser, såväl andra former av praktikplatser för att stimulera till en utökning av antal platser. En regional planering ökar förutsättningarna till att ge alla en bild av det framtida kompe- tensbehovet samt ger möjlighet till samverkan när det gäller exa- minatorer, lokaler och resurser m m. Kommitténs förslag: Genom regional samverkan kan man med en gemensam planering och resursutnyttjande kvalitetssäkra utbild- ningen. Lärlingsråd eller andra samarbetsorgan och bransch- organisationer som arbetar med regionala perspektiv tillsammans bör därför ges möjlighet att ansöka om extra statsbidrag för att etablera regional samverkan. Det ger sammantaget och bättre dimensionering av utbildningen totalt för de medverkande företag och branscher. Sam- arbete kan med fördel ske kring marknadsföring av utbildningen, avtal, handledarutbildning samt att gemensamt arbeta med kurs- innehåll för att kvalitetssäkra det arbetsplatsförlagda lärandet. Det bör även finnas utrymme för att utveckla en webbaserad lösning till att hantera samtliga praktikplatser i regionen för att underlätta kontakter mellan företag och skola. Det ska även finnas en tydlig dialog mellan de Nationella pro- gramråden och de lokala lärlingsråden för att kunna tillgodose informa- tion och kvalitetssäkra utbildningen. Till detta krävs en sammanhållande part som driver och följer upp den regionala samverkan till behörig myndighet. 8.10Slututvärdering av lärlingsförsöket tre förslag: bör få i uppdrag att slut- utvärdera lärlingsförsöket efter det tredje året (då lärlingskom- mittén upphört) och eleverna kommer ut i arbetslivet parallellt med elever från de mer skolförlagda utbildningarna. Frågor som därvid särskilt bör belysas är i vilken grad eleverna får anställning samt i vilken utsträckning eleverna är behöriga till fortsatta studier i yrkeshögskola respektive högskola. 8.11Fortsatt lärlingsutbildning inom det individuella programmet? I den historiska redovisningen av lärlingsliknande utbildningar i gymnasieskolan i vår första delrapport redovisas lärlingsutbildning inom det individuella programmet som ett alternativ. Enligt 5 kap. 4b § skollagen kan lärlingsutbildning fortfarande förekomma på det individuella programmet. Denna klassiska lärlingsutbildning kännetecknas av att det föreligger ett anställningsförhållande och att lärlingen uppbär lärlingslön i enlighet med avtal mellan arbets- marknadens parter. har antalet lärlingar på individuellt program varit mycket litet. Det kan ifrågasättas huruvida det finns behov av att reglera denna äldre form av lärlingsutbildning när en mer flexibel och modern lärlingsverksamhet införs per- manent i skollagen. förslag: Den lärlingsutbildning som med stöd av 5 kap. 4b § skollagen har förekommit på det individuella programmet bör utgå då lärlingsutbildning permanentas inom ramen för nation- ella programmen. 9 Konsekvenser av våra förslag 9.1Gällande bestämmelser och våra förslag Enligt kommittéförordningen (1998:1474) är varje utredning skyldig att redovisa vilka konsekvenser de förslagen den framlägger kan få i olika avseenden. Om förslagen i ett utredningsbetänkande påverkar kostnader eller intäkter för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda så ska en beräkning av dessa kostnader redovisas i betänkandet. Om förslagen innehåller samhällseko- nomiska konsekvenser i övrigt ska dessa redovisas. Vi kommer att närmare utveckla detta avsnitt i vårt slutbetänkande. 9.2Konsekvenser för arbetsgivaren och arbetsplatsen Eftersom våra förslag inte förpliktar några företag eller organisa- tioner att medverka med lärlingsplatser inom gymnasial lärlingsut- bildning är det upp till respektive arbetsgivare att ta ställning till om man vill delta i verksamheten och därvid göra en ekonomisk bedömning. Då de flesta företag anger befintliga eller kommande rekryteringsbehov som huvudsakligt motiv för medverkan kan man betrakta kostnader och eventuella olägenheter som inslag i rekryter- ingsprocessen. Vi har därför inte beräknat några ökade kostnader för arbetsgivare. En mycket kraftig utbyggnad av lärlingsutbildningen däremot, så att den t.ex. blev den dominerande formen av grundläggande yrkes- utbildning, skulle innebära betydande kostnadsöverföringar från offent- lig till privat sektor av ekonomin och skulle troligen kräva system- ändringar i finansieringen av yrkesutbildningen. Konsekvenser av våra förslag 9.3Konsekvenser för arbetsmarknadens parter Våra förslag innebär först och främst en aktivare roll för arbets- marknadens parter men innebär även ökat inflytande över yrkesut- bildningen. Vi föreslår att parterna i viss utsträckning kan kom- penseras för detta ur de medel som avses gå till lärlingsutbildning. 9.4Konsekvenser för skolhuvudmän och skolor Att både genomföra traditionell skolförlagd utbildning och gymn- asial lärlingsutbildning kan medföra ökade kostnader för skol- huvudmännen, även om vissa synergieffekter kan finnas. Vårt för- slag om behov av en särskild lärlingssamordnare vid skolor med flera lärlingar är ett exempel på detta. Eleverna får tillgång till flera alternativa uppläggningar av sin yrkes- utbildning och kan välja mellan traditionell skolförlagd utbildning med APU/APL samt gymnasial lärlingsutbildning. En möjlighet att skräddarsy utbildningar för elever med särskilda intressen blir också möjligt inom t.ex. små yrkesområden. 10Det fortsatta arbetet i lärlingskommittén Kommitténs arbete fortsätter även , liksom försöks- verksamheten i årskurserna 2 och 3. Då inträder en ny fas eftersom lärlingsutbildningen successivt kommer att permanentas från års- kurs 1 inom den nya gymnasieskolans ram. Implementeringen av den nya gymnasieskolan förväntas pågå . Kom- mittén har enligt sina direktiv i uppdrag att särskilt följa utveck- lingen ur näringslivets synvinkel och se hur försöksverksamheten lever upp till arbetsmarknadens behov. Därför kommer kommittén även fortsätta sin uppföljning mot de deltagande före- tagen men i högre grad också involvera branschorganisationerna. För att kunna dra slutsatser av lärlingsförsöket jämfört med den vanliga skolförlagda utbildningen avser också göra fortsatta studier för att belysa elevernas bakgrund i form av meritvärde, studieavbrott m.m. liksom att fortsätta följa arbetet inom lärlingsråden samt hur utbildningen kan kvalitetssäkras. Den viktigaste och kanske mest intressanta frågan hinner vi dock bara initialt belysa under vår mandattid, där får andra ta vid. Det gäller lärlingselevernas anställningsbarhet, får de jobb inom utbildat yrke och hur förhåller de sig i detta avseende till elever som gått en huvudsakligen skolförlagd utbildning? I den skolpolitiska debatten har frågan om en betydande utbyggnad av den gymnasiala lärlingsutbildning varit aktuell. Kommittén kommer därför att via kontakter med företag och skolor följa upp potenti- alen i att utöka lärlingsutbildningens volym och vilka faktorer som har betydelse för en utbyggnad. I Budgetpropositionen (prop. 2010/11:1) uttrycker Regeringen sin vilja att –2014 satsa på att skapa 30 000 lärlingsplatser inom gymnasieskolan. Skolor som anordnar lärlingsplatser får ett stimulans- bidrag, som till övervägande del ska fördelas till arbetsplatser där lär- lingen genomgår sin utbildning. Regeringen föreslår att 44 miljoner Det fortsatta arbetet i lärlingskommittén kronor avsätts för gymnasial lärlingsutbildning i den nya gymn- asieskolan . , 2013 och 2014 beräknar regeringen att , , respektive avsätts för ändamålet. Särskilt yttrande av ledamoten , är av annan åsikt än som helhet när det gäller inrättandet av ett nationellt lärlingsråd samt kommitténs bedömning av statsbidragets användning. När det gäller inrättandet av ett nationellt lärlingsråd, under 8.4, ser inte något behov av ett sådant råd och vi anser att det inte skulle tillföra något mervärde i arbetet med lär- lingsutbildningar. Vi gör också bedömningen att ett sådant råd inte tillför något till de nationella programrådens arbete med yrkesut- bildning som helhet. Ett nationellt lärlingsråd riskerar att skapa onödig administration och dra resurser som annars hade kunnat använda för att förbättra yrkesutbildningen för eleverna. Det riskerar också att bli problematiskt med ett råd med särskilt uppdrag för lär- lingsutbildningarna då det är kvalitetsarbetet för arbetsplatsförlagt lärande som helhet som är det centrala. Vi anser därför att det vore bättre att öka de nationella programrådens inflytande och ge dem mandat att tillsammans med ta ansvar också för lärlings- utbildningarna. Förutsättningarna för lärlingsutbildning ser väldigt olika ut för olika branscher. Det är därför viktigt att lösningarna kan se olika ut och förutsättningarna för att det ska lyckas ökar om arbetet ligger på respektive programnivå. Att inrätta ett horisontellt lär- lingsråd med ansvar för vissa delar av de vertikalt organiserade program- råden riskerar att försvåra kvalitets- och utvecklingsarbetet. Även under 8.7 skiljer sig Svenskt Näringslivs åsikt från kom- mitténs bedömning. anser att det inte bör styras hur företagen ska använda statsbidraget. I och med lärlings- utbildningen tar företagen hand om minst hälften av elevens utbild- ning, då krävs ett större resonemang om kostnader och ersätt- ningar. Gymnasieskolan bygger på offentlig finansiering och det är inte rimligt att det överförs kostnader för elevers utbildning på företagen utan att de kompenseras för detta. För att lärlingsutbildningen ska fungera och hålla hög kvalitet och på så sätt vara attraktiv för elever och i slutändan företag behövs stora förbättringar. Statsbidraget om 25 000 bör tillfalla företagen för deras merkostnader vad gäller introduktion av lärlingen, handledning och utbildning till handledare, utbildning och uppföljning av lär- lingens utveckling m.m. Hur företagen sedan väljer att använda pengarna, enskilt eller tillsammans med andra företag, ska vara upp till företaget. Litteratur och rapporter: , , (2010): Statsbidragets användning 2008/2009 samt 2009/2010. , , (2010): Uppföljning av försöksverksamheten med gymn- asial lärlingsutbildning /2010. , , (2009): Uppföljning av försöksverksamheten med gymn- asial lärlingsutbildning /2009. Företagarna (2009/2010): Småföretagsbarometern. Företagarna (2010): Lärlingsutbildning och entreprenörskap i skolan, – Förutsättningar för företagande och jobb Hovlin , (2010): Gymnasial lärlingsutbildning – vad tycker företag och organisationer? Hovlin , (2010): Delrapport 1 – Resultat av enkätunder- sökningen. Hovlin , (2010): Delrapport 2 – Resultat av intervju- undersökningen. Lemar, , , , (2010): Om lärlingsrådens funk- tioner. , (2009/6): Varför är den svenska ungdoms- arbetslösheten så hög? , (2008): Learning for . Reviews of Vocational Education and Training . , , , (2008): Ungdomars väg från skola till arbetsliv – nordiska erfarenheter. (2010): Erfarenheter av APU? Skolinspektionen(2010: Tillsyn och kvalitetsgranskning 2009. inspektionens erfarenheter och resultat. SOU 2009:85: Gymnasial lärlingsutbildning - Hur blev det? Erfaren- heter från första försöksåret. Betänkande av Nationella lärlings- kommittén. SOU 2010:19: Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. Thunborg, (2009): Regional samverkan. ABS group, (Industri/teknik), City Gross, (Handel), Coor, (Industri/teknik), plåt, /(Bygg), , (Industri/teknik), Mekkabaren, (Livsmedel), Strand, (restaurang), Stjernsunds gård, (Lantbruk), Swedish Tissue, Kisa (Industri/teknik), , Carlsunds utbildningscenter, Arhages Måleri, , Ägare, Handledare , /, , VD, Huvud- ägare, handledare, sitter med i Programråd/lärlingsråd som före- tagsrepresentant och för EIO västra , , , Under- sköterska, , , , delägare och arbets- ledare samt huvudansvarig handledare , , , Verkstadschef , , , Arbetsledare, platschef, , , , HR-Chef Reijmyre glasbruk, , , Produktionschef, handledare , , , Receptionschef En kommitté med representanter för arbetsmarknadens organisa- tioner inom branscher som tar emot lärlingar ska ge råd och stöd till huvudmän, lärlingsråd och företag i anslutning till den utbild- ning som bedrivs med stöd av förordningen (2007:1349) om för- söksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. Kommittén ska främja den arbetsplatsförlagda utbildningen inom försöksverksamheten och därmed bidra till att höja kvaliteten i den yrkesinriktade utbildningen genom att -ge stöd till lärlingsråd och huvudmän bland annat när det gäller att organisera utbildning på arbetsplatser, genomföra handledar- utbildning, utforma avtal och utbildningskontrakt mellan skola och företag respektive med elever samt kvalitetssäkra lärlings- verksamheten, -stimulera huvudmän och företag eller branscher till regional samverkan mellan skola och arbetsliv, -följa upp lärlingsförsökets resultat, måluppfyllelse och funktion utifrån näringslivets behov som ett komplement till den upp- följning som är skyldig att göra, samt -uppmärksamma utvecklingsbehov inom lärlingsutbildningarna. Uppdraget ska redovisas . Sedan programgymnasiet infördes har utvecklingen i sam- hälls- och arbetslivet varit snabb. Arbetslivet ställer krav på både bredd och djup i medarbetarnas kompetenser, som rör- ligheten på arbetsmarknaden ökar. Representanter för arbetslivet och olika branscher har gett tydliga signaler om att utbildningarna behöver förändras. Det råder brist på utbildad arbetskraft inom vissa yrkesområden där de anställda normalt får sin grundläggande yrkesutbildning i gymnasieskolan. anordnas utbildningar som inte motsvarar arbetsmarknadens behov. Den snabba teknik- och metodutvecklingen ställer krav på utbildningarnas innehåll och aktualitet. För att säkerställa hög kvalitet i utbildningarna och ett starkt engagemang från näringsliv och offentlig verksamhet behöver sam- verkan mellan skola och arbetsliv intensifieras. En nära samverkan för att eleverna har de kunskaper och färdigheter som svarar mot arbetsmarknadens behov när de fullföljt gymnasieskolan och att eleverna därigenom blir anställningsbara. Försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning Regeringen beslutade att inleda en försöksverk- samhet med gymnasial lärlingsutbildning. Förordningen (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning avser utbildningar som påbörjas – (jfr prop. 2007/08:1, utg.omr. Försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning syftar till att ge eleverna en grundläggande yrkesutbildning, ökad arbets- livserfarenhet och en möjlighet att under en handledares ledning, på en arbetsplats, få fördjupade kunskaper inom yrkesområdet. För varje elev som deltar i lärlingsutbildning utbetalas ett statsbidrag på per läsår till skolhuvudmannen. Arbetsplatser som erbjuder sig att ta emot, handleda och utbilda lärlingar bör kunna få ersättning från skolhuvudmannen. För varje program där försöksverksamhet med gymnasial lär- lingsutbildning erbjuds ska det finnas ett lärlingsråd för samråd mellan skolan och arbetsmarknadens organisationer. I lärlingsrådet ska det ingå företrädare för berörda arbetstagare och arbetsgivare samt för skolans lärare och elever, men även annan skolpersonal och andra berörda intressenter från arbetslivet kan ingå. Lärlings- rådets uppgift är bland annat att medverka till att utveckla den lokala samverkan mellan skola och arbetsliv samt att bidra till ett lärande i arbetslivet med hög kvalitet. ska också med- verka vid uppföljning och utvärdering av den arbetsplatsförlagda delen av lärlingsutbildningen. Intresset för försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbild- ning har varit stort bland skolhuvudmännen. Inför intagningen till utbildningen kom ansökningar in om över 5 500 plat- ser till Myndigheten för skolutveckling. För att möta det stora intresset utökade därför regeringen antalet platser från 4 000 till 5 000. I budgetpropositionen (prop. 2007/08:1, utg.omr. 16) anförde regeringen att ett nationellt yrkesutbildningsråd med råd- givande uppgifter borde inrättas i anslutning till den aviserade för- söksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning. Exempel på arbetsuppgifter kan vara att följa utvecklingen av försöksverksam- heten, ta fram branschvisa rekommendationer för utbildningen, utarbeta riktlinjer för kvalitetssäkring samt informera och stimulera skolor och företag att delta i försöksverksamheten. Regeringen gav en särskild utredare i uppdrag att föreslå en ny struktur för gymnasieskolan (dir. 2007:8 och dir. 2007:143). I uppdraget ingick att utredaren också skulle föreslå hur en modern, flexibel lärlingsutbildning skulle kunna utformas där utbildningen ska vara ännu mer förankrad i arbetslivet än i ett yrkesprogram. lämnade sitt betänkande (– En reformerad gymnasieskola, SOU 2008:27). föreslår att det inrättas ett nationellt råd för utbildning, som ska vara rådgivande i strategiska frågor som rör utvecklingen av gymnasial utbildning. Rådet föreslås vara knutet till . I rådet, som utses av regeringen och som leds av generaldirektör, föreslås att arbetsliv och högskole- sektor ska vara representerade. Dessutom föreslås att det för varje nationellt program inrättas ett nationellt programråd, dit intres- senter, branschföreträdare som arbetsgivare och fackliga organisa- tioner samt eventuellt normgivande myndigheter knyts. råden föreslås bl.a. bistå i utvecklingen av styrdokument samt rapportera hur kompetensförsörjningen fungerar lokalt och regionalt i förhållande till arbetslivets behov. Regeringen plane- rar att lämna en proposition till om en reformerad gym- nasieskola . Ett införande av ett nationellt råd samt programråd i enlighet med förslag kan därmed tidigast ske eller . Regeringen bedömer att det är viktigt att få till stånd ett formalise- rat samarbetsorgan kopplat till försöksverksamheten med lärlings- utbildning för att på nationell nivå säkerställa att arbetslivets intres- sen och behov fångas upp i utbildningen. har föreslagit att ett nationellt råd samt programråd ska inrättas, vars föreslagna ansvarsområden samman- tagna täcker in sådan samverkan som bör finnas för försöksverk- samheten med lärlingsutbildning. är ansvarsområdena för de föreslagna råden väsentligt vidare än försöksverksamheten. Att invänta ett eventuellt inrättande av sådana råd som Gymnasie- utredningen föreslår är enligt regeringens bedömning inte ett alter- nativ, eftersom det är viktigt att ett samverkansorgan finns på plats redan vid försöksverksamhetens inledning, dvs. Den nationella lärlingskommitténs verksamhet ska uteslutande vara kopplad till försöksverksamheten med lärlingsutbildning. Härigenom undviks även en sammanblandning med de råd som eventuellt kommer att tillsättas i samband med genomförandet av gymnasiereformen. Kommitténs bedömning av försöksverksamhetens organisering och resultat i förhållande till arbetslivets arbetssätt och behov av yrkeskompetens kan tillföra viktig kunskap inför kommande beslut om lärlingsutbildningens utformning i en reformerad gymnasie- skola. En nationell lärlingskommitté ska ge råd och stöd till huvudmän, lärlingsråd och företag i anslutning till den utbildning som bedrivs med stöd av förordningen (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. Kommittén ska följa utvecklingen inom den arbetsplatsförlagda utbildningen inom ramen för för- söksverksamheten och bedöma hur väl den svarar mot arbetsmark- nadens behov. Fokus för kommitténs arbete ska vara att främja den arbetsplatsförlagda utbildningen inom försöksverksamheten och därmed bidra till att höja kvaliteten i den yrkesinriktade utbild- ningen. De erfarenheter och kunskaper som kommittén vinner ska utgöra en del i regeringens underlag inför kommande beslut om att eventuellt göra den gymnasiala lärlingsutbildningen permanent. Stöd till lärlingsråd och huvudmän En viktig uppgift för kommittén är att ge stöd till lokala lärlingsråd och huvudmän, bland annat när det gäller att organisera utbild- ningen på arbetsplatser, genomföra handledarutbildning, utforma avtal och utbildningskontrakt mellan skola och företag respektive med elever samt kvalitetssäkra lärlingsverksamheten. Stödet kan exempelvis utformas som trycksaker, webbaserad information eller förmedlas vid konferenser och andra mötesformer. Bidra till utökad regional samverkan Ett syfte med försöksverksamheten är att öka den arbetsplatsför- lagda utbildningen inom de yrkesförberedande programmen och att öka samverkan mellan skola och arbetsliv. Det stora intresset för försöksverksamheten visar att många företag i flera branscher är positiva till att bidra till en ökad kvalitet i det hänseendet. Det förekommer dock skillnader mellan regioner och branscher vilket skulle kunna förklaras av till exempel olikheter i branschstrukturer och regionala och lokala skillnader i näringsliv och utbildnings- utbud. Dessa skillnader innebär till viss del skillnader i förutsätt- ningarna för utformningen av samverkan mellan skola och arbets- liv. För att förbättra förutsättningarna i detta avseende ges den nationella lärlingskommittén i uppdrag att stimulera huvudmän och företag eller branscher till regional samverkan för att säkerställa att arbetslivets behov kommer till uttryck i utformningen av utbild- ningarna. Ett sätt kan vara att utgöra bollplank till de lärlingsråd som skapats lokalt och att utifrån de signaler som hämtas in genom- föra olika aktiviteter, till exempel hålla branschvisa möten eller ta fram stödmaterial. Uppföljning av försöksverksamheten utifrån näringslivets behov och uppmärksamma utvecklingsbehov ska följa upp och utvärdera skolväsendet och ha tillsyn över det. Den senare uppgiften övertas av fr.o.m. . Myndigheternas arbete syftar till att säkerställa en likvärdig utbildning varhelst den ges i landet.