sou · GYB359 · 2010-09-01 00:00:00 — konventionens bestämmelser om erkännande och verkställighet även om konventionen i och för sig blir gällande mellan och . Det blir inte heller aktuellt att erkänna och verkställa avgöranden med stöd av eftersom denna konvention kommer att ersättas av (artikel 48 ). I-förordningen och förordningen om den europeiska exekutionstiteln kommer inte längre att kunna tillämpas (artikel 68.1 och 2 i underhållsförordningen). Även om både och är anslutna till New York- konventionen har den inte tillämpats när verkställighet har sökts enligt den nordiska konventionen eftersom sökanden då kan vända sig direkt till den verkställande myndigheten i respektive stat. New kommer inte heller att tillämpas efter underhållsförordningens ikraftträdande. Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella Alt. 1 Avgöranden från före ett ev. tillträde till Alt. 2 Avgöranden från efter ett ev. tillträde till (obs art.19 och 21 UF) undantag för kap. III och VII) Förordningen om den europeiska exekutionstiteln (obs art.19 och 21 UF) undantag för kap. III och VII) Förordningen om den europeiska exekutionstiteln Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella är medlem i EU men är inte bundet av förordningen om den europeiska exekutionstiteln. Bestämmelserna i underhålls- förordningen kommer att vara tillämpliga på förbindelserna mellan och med undantag för de bestämmelser som gäller tillämplig lag och samarbete genom centralmyndigheter (se avsnitt 4.2).22 Det kommer alltså att vara underhållsförordningens bestämmelser om behörighet, erkännande och verkställighet som ska tillämpas och inte bestämmelserna i . Den nordiska konventionen har fortsatt giltighet när det gäller avgöranden från (artikel 69.3 i underhållsförordningen). Detta gäller även om tillträder (se artikel 51.1 ). kan tillträda med EU:s godkännande.23 Om tillträder konventionen gäller följande. Underhållsförordningen har företräde framför i förhållandet mellan medlemsstaterna (artikel 69.2 i underhållsförordningen). Det blir därför inte aktuellt att använda konventionens bestämmelser om erkännande och verkställighet på danska avgöranden även om konventionen i och för sig är gällande mellan och . Det blir inte heller aktuellt att erkänna och verkställa avgöranden med stöd av eftersom denna konvention har ersatts av (artikel 48 ). Även om både och är anslutna till New York- konventionen har den inte tillämpats när verkställighet har sökts enligt den nordiska konventionen eftersom sökanden då kan vända sig direkt till den verkställande myndigheten i respektive stat. Vid ett danskt tillträde till ersätter den New (artikel 49 ). Som har framgått i avsnitt 4.5.3 är det oklart om bestämmelserna om samarbete kan tillämpas när ett danskt avgörande ska erkännas och verkställas i enligt underhålls- förordningen. 22 Avtal mellan Europeiska gemenskapen och om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område, publicerat i EUT L 149, , s. 80. 23 Se artikel 5.2 i och artikel 1 a i rådets beslut av om ändring av beslut /325/EG i syfte att inrätta ett förfarande för genomförande av artikel 5.2 i avtalet mellan Europeiska gemenskapen och om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område (2009/942/EG), publicerat i EUT L 331, 16.12.2009, s. 24. Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella Alt. 1 Avgöranden från före ett ev. tillträde till Alt. 2 Avgöranden från efter ett ev. tillträde (obs art.19 och 21 UF) (obs art.19 och 21 UF) är inte medlem i EU men däremot i EFTA. har tillträtt den nordiska konventionen, båda Luganokonventionerna, New och . Om tillträder kommer den nordiska konventionen och Luganokonventionerna att vara fortsatt tillämpliga jämte (jfr artikel 51.1 , artikel 57.5 Luganokonvention och artikel 67.5 Luganokonvention samt avsnitt 4.5.3). Eftersom ersätter Haag- konvention kommer den senare konventionen inte längre att gälla (artikel 48 ). Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella New tillämpas inte om verkställighet söks enligt den nordiska konventionen eftersom sökanden då kan vända sig direkt till den verkställande myndigheten i respektive stat. För det fall erkännande och verkställighet i stället begärs enligt ska konventionens samarbetsbestämmelser använ- das i stället för New (artikel 49 ). Som har framgått i avsnitt 4.5.3 är det oklart om bestämmelserna om samarbete kan tillämpas vid en ansökan om erkännande och verkställighet av ett avgörande enligt Luganokonventionerna. Alt. 1 Avgöranden från före ett ev. tillträde till Alt. 2 Avgöranden från efter ett ev. tillträde till (obs art.19 och 21 UF) (obs art.19 och 21 UF) är inte medlem i EU men är precis som medlem i EFTA. har tillträtt den nordiska konventionen och Luganokonvention, men inte Luganokonvention, , eller New York- konventionen. tillträder kommer den nordiska konventionen och Luganokonvention att vara fortsatt tillämpliga jämte (jfr artikel 51.1 och artikel 57.5 Luganokonvention samt avsnitt 4.5.3). Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella a) som intygats vara (erkänns och förklaras verkställbara enligt avsnitt 2) b) övriga avgöranden är medlem i EU och bundet av bl.a. och New . När underhållsförordningen träder i kraft kommer inte längre I-förordningen att kunna tillämpas (artikel 68.1 i under- hållsförordningen). Till skillnad från vad som gäller i förhållande till övriga medlemsstater i EU (utom ) kommer dock förordningen om den europeiska exekutionstiteln fortfarande att kunna tillämpas på avgöranden från som intygats vara europeiska exekutionstitlar (artikel 68.2 i underhålls- förordningen). Underhållsförordningen har företräde framför Haag- konvention i förhållandet mellan medlemsstaterna (artikel 69.2). Det blir därför inte aktuellt att använda konventionens bestämmel- ser om erkännande och verkställighet även om konventionen i och för sig är gällande mellan och . Som har framgått i avsnitt 4.5.3 är det oklart om bestäm- melserna om samarbete kan tillämpas vid en ansökan om erkännande och verkställighet av ett avgörande enligt andra internationella instrument. När det gäller avgöranden från återstår endast de avgöranden som har intygats Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella vara europeiska exekutionstitlar. Dessa ska ges in till den svenska (artikel 20.2). Det är därför svårt att se att det kan vara aktuellt att använda samarbetsbestämmelserna i vare sig New eller . Det blir inte heller aktuellt att erkänna och verkställa avgöranden med stöd av eftersom denna konvention har ersatts av (artikel 48 ). Förordningen om den europeiska och är medlemmar i och de enda medlemsstaterna som i förhållande till fortfarande omfattas av bestämmelserna . När underhållsförordningen träder i kraft kommer I- förordningen och förordningen om den europeiska exekutions- titeln inte längre att kunna tillämpas (artikel 68 i underhålls- förordningen). Underhållsförordningen har företräde framför Haag- konvention i förhållandet mellan medlemsstaterna (artikel 69.2). Det blir därför inte aktuellt att använda konventionens bestämmel- ser om erkännande och verkställighet. Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella Eftersom ersätter kommer den senare konventionen inte längre att gälla (artikel 48 ). Även om och , på samma sätt som , är anslutna till New kommer den inte att tillämpas efter underhållsförordningens ikraftträdande. 4.6.8Tjeckien, , , , , , , , , , , och Avgöranden från , , , , , , , , , , , och ( har dock inte tillträtt New ) Förordningen om den europeiska exekutionstiteln EU-staterna , , , , , , , , , , , och är bundna av . Alla utom är också parter i New . När underhållsförordningen träder i kraft i medlemsstaterna kommer I-förordningen och förordningen om den europeiska exekutionstiteln inte längre att tillämpas (artikel 68 i underhållsförordningen). Underhållsförordningen har dessutom företräde framför i relationen mellan medlemsstaterna (artikel 69.2 i underhållsförordningen). ersätter också och New (artikel 48 och 49). Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella 4.6.9Cypern, , , och Avgöranden från , , EU-staterna , , , och har tillträtt New . När underhållsförordningen träder i kraft i medlemsstaterna kommer I-förordningen och förordningen om den europeiska exekutionstiteln inte längre att tillämpas (artikel 68 i underhållsförordningen). Underhållsförordningen har dessutom företräde framför i relationen mellan medlemsstaterna (artikel 69.2 i underhållsförordningen). ersätter också New (artikel 49). Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella Avgöranden från , och Förordningen om den europeiska exekutionstiteln EU-staterna , och har inte tillträtt någon av de aktuella internationella konventionerna. När underhållsförordningen träder i kraft i medlemsstaterna kommer I-förordningen och förordningen om den europeiska exekutionstiteln inte längre att tillämpas (artikel 68 i underhållsförordningen). Underhållsförordningen har dessutom företräde framför i relationen mellan medlemsstaterna (artikel 69.2 i underhållsförordningen). Alt. 1 Avgöranden från före ett ev. tillträde till Alt. 2 Avgöranden från efter ett ev. tillträde till Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella är medlem i EFTA och har tillträtt Luganokonvention, och New York- konventionen. kommer att ha tillträtt även Luganokonvention. Om tillträder kommer Luganokonventionerna att vara fortsatt tillämpliga jämte (jfr artikel 51.1 , artikel 57.5 Luganokonvention och artikel 67.5 Luganokonvention samt avsnitt 4.5.3). Eftersom ersätter Haag- konvention kommer den senare konventionen inte längre att gälla (artikel 48 ). För det fall erkännande och verkställighet begärs enligt är det konventionens samarbetsbestämmelser som Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella ska användas (artikel 49 ). Om verk- ställighet i stället begärs enligt någon av Luganokonventionerna är det oklart om New är fortsatt aktuell eller om samarbetsbestämmelserna kan tillämpas (se avsnitt 4.5.3). 4.6.12Liechtenstein och den kinesiska provinsen Alt. 1 Avgöranden från och den kinesiska provinsen före ett ev. tillträde till Alt. 2 Avgöranden från och den kinesiska provinsen efter ett ev. tillträde till och den kinesiska provinsen har tillträtt . Om dessa länder tillträder kommer den att ersätta (artikel 48). Alt. 1 Avgöranden från före ett ev. tillträde till Alt. 2 Avgöranden från efter ett ev. tillträde till Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella är part till såväl som New York- konventionen. Om tillträder kommer den att ersätta både (artikel 48) och New (artikel 49). Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella Alt. 1 Avgöranden från , och före ett ev. tillträde till Alt. 2 Avgöranden från , och efter ett ev. tillträde till , och är parter till och New . Om dessa stater tillträder så ersätter den både (artikel 48) och New (artikel 49). Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella Några uttalanden om vad som avses med hemvist finns inte i underhållsförordningen. Hemvistbegreppet (habitual eller résidence habi- tuelle) är vanligt förekommande i Haagkonventioner. Begreppet definieras inte närmare i konventionerna eftersom tolkningen kan skilja sig åt beroende på syftet med den aktuella konventionen. Man har inte velat låsa upp tolkningen genom att slå fast en definition av hemvistbegreppet i en konvention. finns det gott om rättspraxis från konventionsstaterna avseende begreppets tolkning, särskilt vad gäller barns hemvist enligt . Gemensamt är att begreppet tar sikte på faktiska förhållanden. En person har sin hemvist där han eller hon har sina primära intressen som t.ex. förskola, skola, arbete och varaktig bostad och inte minst sin närmaste familj. Semester eller tillfällig vistelse i ett annat land är inte tillräckligt för att grunda hemvist där.24 Eftersom inte innehåller några direkta behörighetsregler blir hemvistbegreppet främst aktuellt för att avgöra om det finns en tillräcklig anknytning mellan berörda personer och den stat där ett aktuellt avgörande har meddelats. Flera delegater vid konventionsförhandlingarna ansåg att den invecklade praxis som har vuxit fram kring hemvistbegreppet inte borde användas. Eftersom begreppet används i olika syfte i de båda konventionerna borde tolkningen också skilja sig åt. är det lagen i barnets hemviststat som avgör om en person är delaktig i vårdnaden om barnet och om barnets bortförande till eller kvarhållande i en annan stat således är olovligt. är hemvist i stället en anknytningsfaktor för ändamålet erkännande och verkställighet i en konvention vars syfte är att underlätta indrivningen av underhållsbidrag i internationella situationer. I den förklarande rapporten framförs också uppfattningen att de flesta ansökningarna troligen inte ens kommer att bestridas och att 24 Se t.ex. den förklarande rapporten till , upprättad av professor (), paragraph 40, och i fråga om 1993 års J. A. van Loon, International Co-operation and Protection of Children with regard to Intercountry Adoption, Recueil des cours de lAcadémie de droit international de La Haye, Vol. 244 (1993-VII), s. 346. Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella begreppet även finns utan att ha gett upphov till några problem.25 Inte heller Haagprotokoll finns någon definition av hemvistbegreppet. Enligt den förklarande rapporten krävs viss varaktighet för att hemvist ska föreligga. Om den underhålls- berättigade bor några månader i ett annat land, t.ex. för skolgång eller annan tillfällig aktivitet, ska detta i princip inte innebära att han eller hon har bytt hemvist.26 Det finns inte något avgörande från som direkt avser frågan om hemvist i mål om underhållsbidrag. Det ankommer i sista hand på att tolka hemvistbegreppet enligt underhållsförordningen, och Haagprotokoll. Enligt utredningens uppfattning torde man intill dess kunna få viss ledning av de domar från som redovisats i avsnitt 3.6.2.27 Den förstnämnda domen avser visserligen ett barns hemvist enligt II-förordningen i ett mål om föräldraansvar, med vilket avses olika slags åtgärder till skydd för barnets person eller egendom. Frågor om underhålls- bidrag omfattas inte av II-förordningen och vilken betydelse uttalanden om hemvist har för ett mål om underhållsbidrag är därför ovisst. Det nu aktuella målet avsåg emellertid en familjerättslig fråga och tolkningen av hemvist- begreppet har gjorts utifrån barns förhållanden, vilket talar för att domen har relevans även vid bedömning av ett barns hemvist i mål om underhållsbidrag. Därtill kommer att behörighet enligt II-förordningen i vissa fall kan ge behörighet även i under- hållsfrågor (se avsnitt 3.3.2). Viss ledning torde kunna hämtas från domens hemvistbedömning även när det gäller mål om underhållsbidrag mellan vuxna. I det avseendet kan även EU- domstolens uttalanden i den sistnämnda domen vara intressanta, trots att uttalandena gällde den socialrättsliga lagstiftningen. För svensk del blir Haagprotokoll tillämpligt när behörighet utövas med stöd av underhållsförordningen. Proto- kollet torde sannolikt vara tillämpligt även när behörighet utövas enligt någon av Luganokonventionerna (se avsnitt 6.3.1). Om behörighet finns enligt underhållsförordningen på grund av svensk hemvist torde det enligt utredningens uppfattning inte finnas 25Se Explanatory Report (Conv. ), paragraph 444. 26Se Explanatory Report (Prot. ), paragraph 41–42. 27EU-domstolens dom i mål C-523/07, A, 2009, s. I-2805, och EU- domstolens dom i mål C-90/97, Swaddling, 1999, s. I-1075. Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella anledning att göra någon avvikande hemvistbedömning i lagvals- frågan (underhållsförordningen innehåller ju en direkt hänvisning till Haagprotokoll). Även detta är emellertid i sista hand en fråga för att tolka. 4.8Särskilt om sambor, samkönade äktenskap och partnerskap Underhållsförordningen omfattar frågor om underhållsskyldighet som har sin grund i familje-, släktskaps-, äktenskaps- eller svågerlagsförhållanden. är det tillämpningsområde som EU:s medlemsstater blir bundna av i detta avseende ännu inte slutligt avgjort (se vidare avsnitt 4.8.4). När behörighet utövas ska den tillämpliga lagen bestämmas utifrån Haagprotokoll. Det är emellertid fråga om internationella regleringar och olika länder har olika syn på familjeförhållanden och äktenskap. I många stater tillåts inte samkönade äktenskap och samboförhållanden är inte reglerade över huvud taget. Förhållandena tillmäts inte rättsliga verkningar och vissa stater anser dem t.o.m. vara oförenliga med den allmänna rätts- uppfattningen. I andra stater kan ett samboförhållande tillerkännas viktiga rättsverkningar t.ex. i fråga om rätt till underhåll. Staternas olika syn i dessa frågor kan få betydelse för tillämpningen av konventionsgrundade bestämmelser, t.ex. när internationella konventioner gäller i förhållande till en stat som inte erkänner angivna familjeformer.28 I detta kapitel finns en redogörelse för de svenska utgångs- punkterna (avsnitt 4.8.2) och för aktuella artiklar och uttalanden i förhållande till underhållsförordningen (avsnitt 4.8.3), (avsnitt 4.8.4) och Haagprotokoll (avsnitt 4.8.5). 28 Jfr , Svensk internationell privat- och processrätt, 7 uppl. (2008), s. 212 f. och , Internationell familjerätt i en internationaliserad värld, SvJT 2000 s. 302 ff. Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella gäller att ÄktB och andra författningar som angår makar är könsneutrala, med följden att bestämmelserna ska tillämpas på samma sätt i fråga om par av olika kön och par av samma kön.29 Lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap upphävdes samma datum, men gäller fortfarande i förhållande till dem som har ingått partnerskap före och som därefter inte har upplöst eller omvandlat sitt registrerade partnerskap till ett äktenskap. Bestämmelser i lag eller annan författning med anknytning till äktenskap och makar ska som huvudregel tillämpas på motsvarande sätt på registrerade partnerskap och registrerad partner.30 Rättsverkningarna av samboförhållanden regleras i sambolagen (2003:376). Med sambor avses två personer som stadigvarande bor tillsammans i ett parförhållande och har gemensamt hushåll. Ingen av dem får vara gift eller ha ingått partnerskap. Sambolagen gäller sambornas gemensamma bostad och bohag och reglerar bl.a. vad som gäller när samboförhållandet upphör. Lagen är tillämplig på såväl heterosexuella som homosexuella sambor. Ett sambo- förhållande kan också ha andra rättsverkningar. En sambo kan t.ex. under vissa förhållanden vara underhållsskyldig mot sin sambos barn (se 7 kap. 5 § FB). För internationella förhållanden gäller lagen om internationella frågor rörande makars och sambors förmögenhetsförhållanden. Lagen är – till skillnad från sambolagen – inte begränsad till att gälla sambornas gemensamma bostad och bohag utan är tillämplig på sambors förmögenhetsförhållanden (t.ex. frågor om delning vid en separation av även andra tillgångar än den gemensamma bostaden eller det gemensamma bohaget, frågor om gåvor mellan sambor och frågor om samäganderätt). Till sambors förmögenhetsförhållanden hör dock bara sådana frågor som gäller det särskilda förhållandet av familjerättslig karaktär eller liknande mellan parterna i deras egenskap av sambor eller blivande sambor. Ett vanligt förmögenhetsrättsligt avtal träffas enligt lagens förarbeten inte av bestämmelserna.31 2008/09:CU19, rskr. 2008/09:208, prot. 2008/09:95 och SFS 2009:253. 30Se 3 kap. 1 § i den upphävda lagen om registrerat partnerskap, som fortfarande tillämpas i fråga om ett enligt den lagen registrerat partnerskap enligt 2 § lagen (2009:260) om upphävande av lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap. 2000/2001:148 s. 33. Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella I civilutskottets betänkande Könsneutrala äktenskap och vigselfrågor (2008/09:CU19, s. 21) uttalas beträffande det EU- rättsliga regelverket att situationen ännu inte är sådan att man kan räkna med att de regler som gäller makar kan tillämpas i fråga om par av samma kön, om det inte uttryckligen framgår. I betänkandet Äktenskap för par med samma kön – Vigselfrågor (SOU 2007:17) gjorde Äktenskaps- och partnerskapsutredningen bedömningen att II-förordningen, I-förordningen och annan EU-rättslig reglering inte torde omfatta äktenskap där makarna har samma kön. Äktenskaps- och partner- skapsutredningen utgick från att det EU-rättsliga äktenskaps- begreppet ska tolkas autonomt utifrån ett europeiskt perspektiv och att de EU-stater som har infört äktenskap för par med samma kön är en klar minoritet. Äktenskaps- och partnerskapsutredningen ansåg det också vara tvivelaktigt om 1988 års Luganokonvention och den lag som införlivar konventionen med svensk rätt kan tolkas så att de är tillämpliga på makar med samma kön. När det gäller den konventionsbaserade lagstiftningen gjordes bedöm- ningen att det inte är givet att en sådan författning kan tillämpas på äktenskap där makarna har samma kön. I stället bör det överlämnas åt de rättstillämpande organen att med ledning av allmänna prin- ciper om konventionskonform tolkning avgöra hur konventions- grundade författningar ska tillämpas när det gäller äktenskap där makarna har samma kön. En annan sak är att sådana avgöranden som meddelats i kanske inte får rättsverkningar i andra länder.32 Som har framgått av avsnitt 4.2 är underhållsförordningen tillämplig på frågor om underhållsskyldighet som har sin grund i familje-, släktskaps-, äktenskaps- eller svågerlagsförhållanden (artikel 1.1). Det framgår inte direkt av underhållsförordningen om den är tillämplig på underhållsskyldighet som har sin grund i samboförhållanden, samkönade äktenskap eller registrerade partnerskap. Det kommer ytterst att vara uppgift att tolka vad som omfattas av förordningen. Intressant i samman- hanget är artikel 22, som innebär att erkännande och verkställighet av en dom om underhåll inte innebär ett erkännande av det familje-, 32 Se SOU 2007:17 s. 305–310. Tillämpningsområden, förhållande till andra internationella släktskaps-, äktenskaps- eller svågerlagsförhållande som underhålls- skyldigheten grundas på och som har gett upphov till domen. I detta sammanhang framhålls i ingressen att det enda syftet med en medlemsstats erkännande av en dom om underhållsskyldighet är att göra det möjligt att driva in det underhållsbidrag som fastställs i domen (punkten 25). Kommissionen har föreslagit att EU ska meddela en förklaring som innebär att kommer att tillämpas på all underhållsskyldighet som har sin grund i familje-, släktskaps-, äktenskaps- eller svågerlagsförhållanden.33 På detta sätt får konven- tionen samma tillämpningsområde som underhållsförordningen. EU har inte tagit slutlig ställning till förslaget men kommer att bli bundet av EU:s ställningstagande (se vidare kapitel 13). Det framgår inte närmare av konventionen vad som avses med familje-, släktskaps-, äktenskaps- eller svågerlagsförhållanden. I den förklarande rapporten anges i fråga om familjeförhållande att det är en fråga som varje fördragsslutande stat får avgöra och att staten får specificera det vid sin förklaring. Ömsesidiga förpliktel- ser mellan de fördragsslutande staterna uppstår bara om staterna har avgett förklaringar av samma innehåll (artikel 2.3). Ett exempel som nämns är att en stat har förklarat att underhållsskyldighet som har sin grund i ett registrerat partnerskap ska omfattas av konven- tionens tillämpningsområde. En sådan förklaring får bara effekt i förhållande till de fördragsslutande stater som har meddelat förkla- ringar av samma innehåll.34 Den förklaring som kommissionen har föreslagit är inte närmare specificerad. Det kommer därför att vara osäkert vad som omfattas till dess har tolkat vad som avses med familje-, släktskaps-, äktenskaps- eller svågerlagsförhållanden.