sou · GYB380 · 2010-11-03 00:00:00 — svårigheter att sitta stilla och koncentrera sig eller impulsivt beteende. Det finns personlighetsdrag som beskrivs som predicerande för vissa beteenden i vuxenlivet. Utagerande beteende hos pojkar har exempelvis relaterats till psykopatitendenser, medan inbundna flickor har funnits utveckla symptom som ångest och oro senare i livet (af Klinteberg, 2000). I en avhandling som studerar ungdomar i riskzonen för antisocialt beteende och alkoholproblem låg särskilt fokus på beteende, personlighet och till viss del biologiska faktorer (, 2006). Undersökningen bygger på ett longitudinellt projekt som omfattar en grupp kriminella tonårspojkar och en kontrollgrupp som följts , samt en grupp pojkar och flickor . Resultaten visar att brister i neuropsykologisk funktion; problem med uppmärksamhet, och personlighetsdrag relaterade till bland annat impulsivitet, behov av spänning och aggressivitet, bidrar till utvecklingen av antisocialt beteende. Dessa beteenden var i sin tur kopplade till riskfylld överkonsumtion av alkohol. Det visade sig också att våldsbenägna tonårsflickor avvek mer från i sin personlighetsprofil än vad motsvarande grupp pojkar gjorde. Dålig anknytning till både lärare och svalt engagemang i skolarbetet visar på ett samband med brottsbenägenhet. Denna relation var starkare för pojkar än för flickor. Sambandet mellan ungdomsbrottslighet och olika dimensioner av trivsel och engagemang i skolan, som hur man upplever skolan, skolarbetet och relationen till lärare var särskilt viktigt för pojkar för att inte hamna fel och inleda en kriminell bana. Flickornas brottsbenägenhet var endast kopplad till relationen med lärare (et al., 2010). Kärleksrelationer i tonåren har visat sig vara kopplade till brottsligt beteende hos vissa ungdomar. En studie på strax under 700 ungdomar undersökte om välanpassade unga som var i en relation också hade större risk att dras in kriminellt beteende, eller om det endast var hos dem som redan visat prov på brottsligt beteende som detta förstärktes. Resultaten klargör att det inte verkar finnas något samband mellan kärleksrelationer och risken att hamna i kriminellt beteende för pojkar och flickor generellt. Däremot fann man att hos de ungdomar som redan inlett en brottslig bana och sedan inlett ett förhållande, så förstärktes det kriminella beteendet. Denna påverkan var större ju yngre personen var när förhållandet inleddes och sambandet var starkare för flickor. Materialet innehåller inte uppgifter om antisocialt eller kriminellt beteende vad Skolan och ungdomars psykosociala hälsa gäller partnern, vilket gör att det är svårt att veta om det är en viss sorts relationer som förstärker kriminellt beteende, exempelvis med en äldre och/eller kriminell motpart. Det var vanligare att individer med en personlighet som präglades av impulsivitet och behov av spänning var involverade i kärleksrelationer (et al., 2010). Suicidförsök och självskadande beteende har blivit vanligare bland unga kvinnor. I ökade antalet kvinnliga patienter i åldrarna som vistades på sjukhus för självskadande beteende (, 2006). Ätstörningar hos unga kvinnor, men även hos pojkar, har uppmärksammats i mycket högre utsträckning under . Huruvida det handlar om en faktisk ökning, eller att en ökad kännedom om dessa sjukdomar som i sin tur leder till att fler får hjälp är inte klarlagt. Ätstörningar är ett sammanfattande begrepp för diagnoserna anorexia nervosa (självsvält) och bulimia nervosa (hetsätande och kompenserande rensningar, kräkningar). Förutom att sjukdomarna kännetecknas av ett avvikande beteende vad gäller mat och ätande, omfattar de ofta andra allvarliga symptom. Samsjukligheten mellan olika psykiatriska diagnoser är hög, vilket innebär att den kliniska bilden kan variera stort mellan individer. Generellt gäller att ju tidigare i utvecklingen man upptäcker och behandlar symptom, desto bättre är prognosen. Termen psykosomatisk (från grekiskans psyke – själ och soma – kropp) omfattar både kroppsliga, psykiska och sociala aspekter av vikt för vår hälsa. Stress är allmänt accepterat som en orsak till psykosomatiska problem. Kroppens reaktioner på stress medför bland annat muskelspänningar, sömnstörningar och huvudvärk. Vid kortvarig stress kan kroppen återhämta sig snabbt, men vid långvariga stressreaktioner uppstår skador i kroppens olika system. Psykosomatiska symptom indikerar inte att de är styrda av individens upplevelse av stressen utan ser även till den påverkan på kroppen som sker både hormonellt och kemiskt. För den intresserade finns mycket läsning om stress publicerat från CHESS (t.ex. , 2007). Psykosomatiska besvär som huvudvärk och magont är vanligt bland barn och besvären verkar ha ökat . Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Det är särskilt barn som har problematiska relationer med vänner som verkar rapportera sådana problem. I en stor nationell studie av svenska skolbarn framgår att ökad exponering för trakasserier stegvis leder till mer stress och ökad förekomst av återkommande huvudvärk och magont (et al., 2008). En annan studie baserad på intervjuer med drygt 2 500 ungdomar mellan , visade att trakasserier från jämnåriga, upplevelse av för tung skolbörda och dålig behandling från lärare var associerat med både psykosomatisk smärta samt andra psykologiska symptom som nedstämdhet, irritabilitet, känslor av osäkerhet och nervositet. Trakasserier var av särskild vikt i utvecklingen av dessa problem. Samtliga psykologiska besvär var kopplade till psykosomatisk smärta. Undersökningarna tyder på att stress i skolmiljön är starkt knutet till psykosomatisk smärta och psykologiskt lidande (Hjern et al., 2008). En annan studie från forskargruppen undersöker sambandet mellan psykosomatiska problem och socioekonomisk bakgrund. Urvalet omfattar över 5 000 barn och unga mellan . Hälsouppgifter har inhämtats genom intervjuer med barnen medan föräldrar har bidragit med övrig bakgrundsinformation. Flickor rapporterade oftare huvudvärk och magont än pojkar, något som blev mer uttalat med ökad ålder. Stress kring ekonomi i familjen var kopplat till återkommande huvudvärk och svårigheter att somna hos barnen. Det fanns dock ingen koppling mellan dessa symptom och föräldrars sociala klass eller arbetslöshet i familjen. Barn i familjer med bara en förälder rapporterade något fler symptom än barn som bodde med båda föräldrarna (et al., 2006). Utvecklingen under tonåren är mycket individuell både vad gäller psykologisk mognad och fysisk tillväxt. Stora fysiologiska förändringar sker i varierande takt och med olika mönster. Skillnaderna i personlig utveckling är stora, både i jämförelser mellan könen och mellan individer. Hormoner påverkar kroppen och humöret, motoriskt hinner hjärnan inte helt med och rörelsemönstret påverkas. Våra kunskaper om kopplingen mellan hjärnan och beteende har ökat stort . Grundläggande inom modern neuropsykologi är förståelsen för att intellektuella kapa- Skolan och ungdomars psykosociala hälsa citeter och kognitiva funktioner är komplext sammansatta. Även till synes enkla processer är beroende av många olika delar i hjärnan. Hjärnans anpassning till nya villkor och ny information kallas plasticitet. Vid skada i en del i hjärnan kan nervceller i andra delar utvecklas och funktionen kan på så sätt bibehållas. forskning gjorde gällande att hjärnan utvecklades mest och att den sedan var klar, något som studier avfärdar. Även om tonårshjärnan ofta har samma storlek som hos vuxna visar resultat från avbildningar av hjärnan, s.k. magnetresonanskamera (MRI) att hjärnan går igenom omvälvande förändringar under tonåren. Flickors hjärnor har växt klart ungefär , medan pojkarnas hjärnor når full storlek vid ungefär . Pojkars hjärnor är generellt större än flickors, det är dock viktigt att notera att storlek inte är direkt kopplat till intellektuell kapacitet. Det innebär alltså inte att alla hjärnans funktioner är klara. Mycket visar på att denna utveckling fortsätter till (Giedd, 2008; et al., 2009). Hjärnan är den ena delen av det centrala nervsystemet. Hit räknas också ryggmärgen. Tillsammans styr de våra sinnesintryck och förser oss med den information vi behöver för att fungera. Perifera nervsystemet består av nervtrådar placerade i hela kroppen som tar emot och skickar signaler från och till hjärnan. Hjärnan består av över 100 miljarder nervceller (neuroner, se Bild till vänster) som var och en är uppdelade i en cellkropp (soma) och ett utskott (axon). Det är dessa utskott som bildar det vi kallar den vita hjärnsubstansen (substantia alba), de löper som kopplingar mellan olika delar i hjärnan. Cellkropparna kan beskrivas som de som styr informationen och kallas för grå hjärnsubstans (substantia nigra). Här följer en ytterst kort redogörelse för de funktioner som finns lokaliserade till olika delar av hjärnan (se även Figur 4). Hjärnan är delad i två hjärnhalvor; höger och vänster. Höger hjärnhalva brukar generellt beskrivas som centrum för fantasi, känslor och spatial uppfattning medan vänstra halvan står för strategisk, analytisk och Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Vänster hjärnhalva styr den högra delen av kroppen och vice versa. I Frontalloben, eller pannloben, finns de så kallade exekutiva funktionerna som gör att vi kan koncentrera oss och planera våra handlingar. Man brukar också beskriva denna del som betydande för personlighet och impulskontroll. Temporalloben (tinningloben) tar emot ljudintryck och hjälper oss att tolka och analysera språk, färg och form. Här finns också den struktur som kallas hippocampus, även beskrivet som center för inlärning och minnen. Den här delen av hjärnan rymmer även det limbiska systemet som styr kraftiga känslomässiga reaktioner som förälskelse, skräck och vrede. Occipitalloben (nackloben) bearbetar synintryck och skapar mening åt det vi ser. Parietalloben (hjässloben) samordnar syn- och känslointryck med och hjälper oss att få en samordnad bild av omvärlden. Cerebellum (lillhjärnan) anses evolutionärt vara en av de äldre strukturerna i hjärnan. Balans och finmotorik styrs härifrån, men senare forskning visar att även högre kognitiva funktioner är kopplade till det här området (Giedd, 2008). För mer utförlig information om nervsystemet och hjärnan se (2000). Grå hjärnsubstans utvecklas snabbt under barndomen, för att sedan sakta av under tonåren. Hos flickor ser man en topp och hos pojkar . Sedan börjar mängden av dessa utskott att minska. Det som händer är att kopplingarna mellan nervcellerna blir kraftigare, onödiga nervbanor rationaliseras bort och signaleringen blir mer effektiv (Giedd et al., 2009). Genom att träna upp nya nervbanor tar vi till oss kunskap och skapar nya minnen för hur det ska utföras. Det beteende som vi lär in är till största del baserat på att imitera andra, som föräldrar och andra förebilder. så kallade exekutiva funktionerna i pannloben är viktigt vid beslutsfattande. Enligt ny forskning är det här det område som når full utveckling allra sist. Flickors tillväxt av den regionen sker mellan ett och än hos pojkar (Lenroot & Giedd, 2010). Även om barn kan uppvisa impulskontroll till viss del, är det först med ålder och mognad som denna förmåga kan anses färdigutvecklad för optimal användning av arbetsminne och planering av arbete och uppgifter. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Figur 4 Hjärnans form och övergripande strukturer. Mycket förenklad modell som representerar områden som är relevanta för texten. Parietalloben (hjäss-) Arbetsminnet är en nyckelfunktion för kognitiva uppgifter. Förmågan att hålla en viss mängd information i tanken är avgörande för att kunna dra slutsatser eller lösa problem. Dessa funktioner används vid exempelvis huvudräkning, problemlösning, förståelse av instruktioner eller helt enkelt för att koncentrera sig på en given uppgift. En forskargrupp vid arbetar med att kartlägga hjärnans aktivitet för att undersöka hur arbetsminne, koncentration och läsförmåga utvecklas under barndomen. De har utvecklat en ny datoriserad träningsmetod för att hjälpa barn med ADHD att träna upp sitt arbetsminne. Programmet är designat som ett dataspel och innebär fem veckors träning, per dag. Barn mellan har deltagit i studien som visar att arbetsminnet förbättrades och att koncentrationsförmågan ökade (, 2007). Annan forskning från gruppen visar att träning av arbetsminnet leder till varaktig förändring av kommunikationen mellan nervceller (McNab et al., 2009). Ungdomen är av stora förändringar i fysik, neurobiologi och beteende. Förmågor som framtidsplanering, överblick, att sålla intryck och riskbedömning är inte fullt utvecklade. Giedd (2008) menar dock att dessa unga hjärnor inte är att betrakta som ofullständiga versioner av vuxenhjärnan, eller som defekta på något sätt. Ökat risktagande och sensationssökande är ett led i förändringar Skolan och ungdomars psykosociala hälsa som innebär frigörelse från föräldrar och banar väg för nya upplevelser på vägen till ett självständigt vuxenliv. Det gör tonåren till fylld av stora risker, men kanske är möjligheterna ännu större. har inneburit en revolution i hur vi tänker kring risker för att utveckla psykiska störningar. Nya rön har medfört nya områden att studera vad gäller utvecklingen av avvikande beteende hos barn. Rutter (2009) listar de tio viktigaste utmaningarna som barn- och ungdomspsykiatrin har genomgått . Dessa kan kort sammanfattas som; barnets relation till föräldrarna, omgivningsfaktorer, interaktionen mellan arv och miljö – omgivningens betydelse för utvecklingen av psykopatologi – både vad gäller riskfaktorer, medierande och skyddande aspekter. Dessutom har fältet påverkats av epigenetiska idéer, d.v.s. hur miljöinfluenser under livet påverkar geners uttryck hos en individ, något som även påverkar kommande generationer. presenterade den hierarkiska pyramiden, eller trappan, över människans behov (, 1943). Den har beskrivits som en av de mest inflytelserika idéerna inom beteendevetenskapen. Den ursprungliga idén är att individens behov finns ordnade i en successiv hierarki med ett flertal olika nivåer. De fem grundläggande behoven är uppdelade lite kort enligt följande. Kroppsliga – att äta, dricka, sova, andas, sexuella behov; trygghet – säkerhet, hälsa, bostad; kärlek och gemenskap – familj, vänskap, intimitet; uppskattning – självkänsla, respekt, prestationer; självförverkligande – kreativitet, meningsfulla aktiviteter, moral. I mycket korta drag innebär det exempelvis att det är först när vi har tillfredställt hunger, törst och sömn vi kan söka trygghet. För att nå självförverkligande behöver vi först känna att vi får kärlek och uppskattning. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Figur 5 behovspyramid till vänster och den utvecklade modellen (, et al, 2010). Nya tider gör att gamla modeller inte alltid passar in i bilden. Nya kunskaper om människors beteende och behov gör att vi ibland måste anpassa gamla idéer. Den modell som föreslås av och kollegor (2010) utvecklar tankar och väver in aspekter som knyter an till fenomen av vår tid (se Figur 5). De kategorier som finns i ursprungsmodellen fogar ibland ihop funktionellt skilda behov till en övergripande kategori. I den anpassade modellen skiljs de grundläggande fysiska behoven för överlevnad; som mat, sömn och syre bör åtskiljas från exempelvis sexualitet. Vad det gäller nästa nivå som avser säkerhet, menar författarna att vi även måste väva in andra aspekter; som undvikande av upplevda faror, t.ex. social ångest. Här tolkas även hot som det som individen uppfattar som hot, men som i sig inte utgör någon fara. I kategorin sociala behov, nämns utanförskap som något som borde vara obehagligt för de flesta. Men, det är stor skillnad dock på vilka sociala behov som avses. De behov som präglar ett kärleksförhållande är exempelvis inte de samma som behov i en familj eller andra grupper. Dessa sociala behov är också associerade till olika tider i livet och bör därför skiljas åt. Status och självkänsla följer varandra åt; medan status kan ge självkänsla kan självkänsla vara en av de komponenter som ger status. Man menar vidare att självförverkligande är en biprodukt av andra mål och behov. Att hitta en livspartner, känna sig trygg med denna, skaffa och uppfostra barn kan vara ett led i att förverkliga sig själv. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Föräldrarna är viktiga under hela uppväxten, men just under tonåren är relationen mellan föräldrar och barn ofta ansträngd. En undersökning bland både pojkar och flickor i åldern 11–anger att de får svårare att tala med sina föräldrar ju äldre de blir (, 2006). Att socioekonomisk position och föräldrars utbildning har ett klart samband med både barns uppväxtvillkor samt deras skolprestationer står klart. Det finns även ett samband mellan familjesammansättning och barn och ungdomars psykiska hälsa. Barn som lever i hushåll med bara en förälder har visat sig ha högre risk för psykisk sjukdom, självmord eller självmordsförsök, skador och missbruk, enligt studier av nära en miljon barn (Weitoft- et al., 2003). Fyra empiriska undersökningar om barns livsvillkor ligger till grund för en avhandling som sammanfattar hälsoaspekter, familjestruktur och skolrelaterad stress (, 2009). Såväl relationen till föräldrar som vänner är associerad med självskattad hälsa, för både pojkar och flickor. Socialt stöd eller ansträngda relationer spelar in mer än andra aspekter, som exempelvis familjetyp. Men, det visade sig också att de barn och ungdomar som bor med en ensam förälder rapporterar sämre hälsa än de som bor med två föräldrar. Sämst mår de unga som är utsatta för någon sorts kränkande behandling, enligt studiens definitioner av begreppet fann man att av 10- till 18-åringarna regelbundet kränktes på något sätt i skolan. En av de andra delstudierna undersökte sambandet mellan insats och belöning i skolan (med utgångspunkt i begreppet effort-reward imbalance, se Siegrist, 2002). Materialet är hämtat från (se även , 2008) och omfattar större delen av eleverna i årskurs 9 i . Insatsen är här mätt som elevens egen arbetsinsats och belöning är betyg eller beröm från lärare. Det visade sig att både den egna insatsen och extern belöning var viktigt för den självskattade hälsan, de elever som angett att deras arbetsinsats var hög hade också högre poäng på skalan som mäter självskattad hälsa. Betyg var positivt kopplade till hälsa, och de elever som fick beröm från lärare angav att det hade bättre hälsa än de som inte tyckte att de fick uppskattning från lärare. Lärarstöd var av särskild vikt för flickor. Study (UBCoS Multigen) är en longitudinell registerstudie som omfattar fem generationer. Materialet består av alla som föddes på sjuk- Skolan och ungdomars psykosociala hälsa hus mellan åren 1917–1929 och efterföljande generationer. Resultat av analyser för sambandet mellan ätstörningar och social bakgrund, baserat på patientregisterdata visade att risken att hamna på sjukhus för en ätstörning var dubbelt så hög hos flickor med högutbildade föräldrar. Ett liknande samband kunde ses för högutbildade morföräldrar, om mormor hade högre utbildning var risken för ätstörning sex gånger så hög. Eftersom studien är baserad på patienter som legat på sjukhus för sin ätstörning är det också möjligt att resultaten speglar skillnader i hjälpsökande beteende mellan olika sociala klasser. Det fanns också ett samband mellan ätstörningar och höga betyg. De flickor som hade de högsta betygen, framför allt i läsämnen, hade större risk att drabbas av en ätstörning. Sammantaget visar dessa fynd att höga krav, både interna och externa (från föräldrar och omgivning) kan vara viktiga aspekter i utvecklingen av en ätstörning (Ahrén- Moonga et al, 2009). En studie från (tidigare kallade Metropolit) som omfattar över 14 000 barn födda i (et al., opublicerat) visade att döttrar till högutbildade mödrar oftare drabbas av anorexia nervosa. Det visade sig även att de flickor som angav att de ofta jämförde sig själva med andra hade en ökad risk att drabbas. I en mindre studie av personlighetsdrag och bakgrundsfaktorer hos patienter med ätstörningar fann man att bulimia nervosa var kopplat till låg social anpassning under uppväxten och ett negativt familjeklimat (Ahrén-Moonga et al., 2008). En ny studie visade att för tidigt födda, i familjer där ingen av föräldrarna hade högre utbildning fick lägre betyg i det svenska språket. Det sambandet gällde inte för andra sociala grupper. Även denna publikation bygger på materialet från , och baseras på analyser från den tredje generationen av den ursprungliga kohort som föddes vid mellan åren 1915–1929. Resultatet indikerar att en god social bakgrund kan skydda mot de negativa konsekvenser som för tidig födelse oftast innebär (Gisselman et al., 2010). En studie av tolv länder (, , , , , , , , , , och ) undersökte sambandet mellan psykisk ohälsa och ökad arbetslöshet bland ungdomar i åldern 15–. Förändringar av andelen unga Skolan och ungdomars psykosociala hälsa som inte återfanns i arbetskraften var associerad med förändringar av andelen som rapporterade psykisk ohälsa. Trender på arbetsmarknaden kan vara en orsak till att den psykiska ohälsan bland unga ökat (, 2009). Ungdomar som slutar gymnasiet har svårt att hitta arbete. I åldrarna hade en fjärdedel av kvinnorna och nästan en tredjedel av männen ett heltidsjobb . hade knappt en tiondel ett heltidsjobb (respektive ). Det har blivit vanligare med studieavbrott bland ungdomar. Var tredje elev slutar gymnasiet utan att ha uppnått grundläggande behörighet, de flesta avhoppen sker i årskurs 3. Den grupp som varken studerar eller arbetar har blivit större , och uppskattades till när den var som störst . Bland de kvinnor som varken studerar eller arbetar återfinns den högsta andelen med oro och ångest, (). Det finns även andra undersökningar som visar att psykisk ohälsa kan vara vanligare bland ungdomar som står utanför arbetsmarknaden (et al., 2009). var det vanligare med heltidsarbete bland ungdomar, något som krisen ett tiotal år senare kom att förändra helt. är det nästan omöjligt för ungdomar att få ett arbete direkt efter högstadiet. som kraven på utbildning har ökat är det fler unga som går ut gymnasiet utan godkända betyg. Etableringsåldern, den tid när unga beräknas kunna försörja sig själva genom förvärvsarbete och ha en egen bostad, ökade från till nära –2000. För de ungdomar som inte kan få arbete och inte har behörighet till högskolan återstår inte många alternativ (Bremberg & , under publikation). Antal elever som började gymnasieskolan , och som har fullföljt utbildningen inom tre eller ligger på totalt för flickor (svenska, utländska) och för pojkar (svenska, utländska). Utländsk är här kategoriserat som en person som är född utomlands eller person som är född i men har två utländska föräldrar (, 2010). Av siffrorna framgår att ungdomar som har invandrarbakgrund fullföljer gymnasiet i mindre utsträckning än andra unga. I en avhandling om socialt kapital framgår, ganska oväntat, att vi umgås mer med vänner, familj och släktingar än (Rostila, 2008). Socialt kapital kan beskrivas som tillit mellan individer i en grupp eller i ett samhälle. Det är antalet sociala relationer och det förtroende som finns för andra som avses. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa finns stora skillnader mellan olika grupper. Invandrare umgås i mindre utsträckning med vänner och släktingar och deltar i mindre omfattning i föreningsliv jämfört med svenskfödda. Liknande skillnader finns mellan olika sociala klasser. Det är också viktigt att studera hur vi umgås. Sociala nätverk i tenderar att vara segregerade; svenskfödda och invandrare umgås med varandra i liten utsträckning. Invandrare som umgås i slutna nätverk har sämre hälsa än de invandrare som har mer blandade umgängeskretsar. En av de tänkbara förklaringarna till detta är enligt författaren att invandrare i de slutna närverken har sämre möjligheter på arbetsmarknaden.