sou · GYB326 · 2010-03-31 00:00:00 — svarade att bidraget påverkat deras beslut att flytta i viss eller liten utsträckning. svarade att bidraget hade påverkat deras beslut i stor utsträckning. av bidragsmottagarna svarade att de troligen skulle ha flyttat även om de inte hade fått någon ekonomisk ersättning. drog slutsatserna att huvuddelen av bidragsmottagarna skulle ha flyttat även utan bidrag och att 84 SCB:s Statistikdatabas, , Flyttningar efter region, ålder och kön. Statistik är inte tillgänglig , och uppgifter om åldersfördelning saknas i för utredningen tillgänglig statistik. 85 Nordisk Pendlingskarta 2009, TemaNord 2009:555, , 2009. 86 Jämför också SOU 2007:35 s. 180. 87 , Arbetsförmedlingens arbete med geografisk rörlighet, Effektivitetsrevisionen RRV 2001:20 s. 11 f. 118 SOU 2010:26 Konsekvenserna för rörligheten och arbetsmarknaden många inte hade behov av arbetsförmedlingens stöd för annat än att få sin bidragsansökan godkänd. Undersökningen tydde också på att bidragen var viktigare för de äldre, de som varit arbetslösa () samt lågutbildade, svagare grupper på arbetsmarknaden. Man konstaterade också att ersättningen för bohagstransporterna var av större betydelse för dem som innan flytten var bosatta i och som ofta hade längre flyttväg.88 När 5 000 personer besvarade en enkät med öppna svarsalternativ om varför de flyttat uppgav ingen, eller möjligen någon enstaka, bidrag som skäl.89 13.3 Arbetsmarknadens funktionssätt i Det har inte varit möjligt att inom utredningens ram undersöka alla aspekter på hur arbetsmarknaden i fungerar . 13.3.1 Flyttningar Som nämnts ovan flyttade ungefär 97 000 personer i åldrarna 25– över en länsgräns inom . Tidigare studier har enligt uppgift pekat på att livsstils- och miljöfaktorer varit de viktigaste motiven för flyttningar. Enligt en studie publicerad 2002 uppgav att de flyttade för att de var arbetslösa och fick ett arbete.90 Den senaste och mest omfattande studien av motiven för flyttning bygger på en enkät med öppna svarsalternativ till 10 000 personer, varav hälften svarade.91 I den studien har arbetsmarknadsrelaterade skäl till flyttning visat sig vara det viktigaste enskilda motivet. Ungefär en fjärdedel av de som flyttat längre än angav arbete som skäl. Vid långväga flyttning, , var arbete det viktigaste skälet för närmare en tredjedel av de svarande och i åldersgruppen 26–för hälften 88 undersökning bygger på en enkät till 490 slumpmässigt utvalda personer av de 12 000 som fick s.k. starthjälp , varav svarade. Då urvalet är begränsat bör nedbrytningen på olika mottagandekategorier tolkas med försiktighet. 89 Muntlig uppgift från , som medverkat till att genomföra den studie som sammanfattas i Rapport 2010:08, Rörlighet, pendling och regionförstoring för bättre kompetensförsörjning, sysselsättning och hållbar tillväxt, s 48 ff. 90 Refererad i SOU 2003:37 s. 43. 91 Rapport 2010:08, Rörlighet, pendling och regionförstoring för bättre kompetensförsörjning, sysselsättning och hållbar tillväxt, s 48 ff. 119 Konsekvenserna för rörligheten och arbetsmarknaden SOU 2010:26 av de svarande. Bland personer som före flytten hade en anställning var det en tredjedel som främst flyttat på grund av arbete. Av dem som före flytten var arbetslösa skedde flytten på grund av arbete i nästan hälften av fallen. De arbetslösas andel av samtliga svarande var . Det konstateras också att nästan alla långväga flyttare byter arbete även om de inte anger arbete som främsta orsak till flytten.92 Som nämnts fick 891 personer respenning för bohagstransport . Tillgängliga uppgifter från senare år tyder alltså på att många flyttar inom av bl.a. arbetsrelaterade skäl, men att bara en bråkdel – kanske ett par procent, hur stor andel går inte att beräkna – får respenning för bohagstransport. Redan härav kan man sluta sig till att respenning för bohagstransport knappast kan ha någon nämnvärd betydelse för arbetsmarknadens funktionssätt i stort i . Antalet beslut om respenning för bohagstransport har minskat till en tredjedel (se avsnitt 3.2.3), och det har såvitt framkommit inte haft någon inverkan att tala om på arbetsmarknadens funktionssätt i i stort. De undersökningar som nämnts avslutningsvis i avsnitt 13.2 tyder på att respenning för bohagstransport också i det enskilda fallet har haft begränsad betydelse. Mina förslag, och en riktig tillämpning av , innebär i praktiken dels att respenning för bohagstransport ska under vissa förutsättningar kunna lämnas för flyttningar över gräns, dels att längden på flyttningarna kan antas minska något genom betoningen av en arbetsmarknadspolitisk närhetsprincip (se avsnitt 10). Det finns därför anledning att se något på flyttningarna över gräns och att närmare granska längden på de förflyttningar som sker med flyttningsbidrag. Jag bedömer, med hänsyn till betoningen av närhetsprincipen, att statsunderstödda förflyttningar över gräns i praktiken kommer att förekomma nästan bara där det finns en aktiv lokal arbetsmarknad som sträcker sig över gräns, dvs. i förhållande till och vissa regioner i och nordvästra . flyttade 39 240 personer utomlands från . Knappt 25 000, eller , av de som flyttade från landet var i åldersgruppen 25–. av alla 92 Uppgifterna är delvis hämtade från en artikel av med titeln over Migration Distance: Evidence on Variation across Socioeconomic and , som kommer att publiceras i . SOU 2010:26 Konsekvenserna för rörligheten och arbetsmarknaden utvandrare hade ett annat födelseland än och de flesta av dessa flyttade tillbaka till sitt födelseland. flyttade från till ett annat nordiskt land, och ungefär lika stor andel flyttade till ett annat europeiskt land utanför Norden.93 Det går inte att säga hur stor andel av utlandsflyttningarna som sker av arbetsrelaterade skäl. Ungefär hälften av de personer i åldrarna 25–som utvandrade hade eftergymnasial utbildning.94 invandrade till 102 280 personer, varav knappt en femtedel var svenska medborgare. av de invandrade, eller 57 344 personer, var i åldersgruppen 25–64 år.95 av de personer i åldrarna 25–som invandrade 2008 hade eftergymnasial utbildning. Bland de invandrare i åldrarna 25–som inte var födda i var motsvarande andel 29 procent.96 Bland de som invandrade åren 2000–2006 hade 15– arbete efter i Sverige.97 När det särskilt gäller flyttningar inom kan följande sägas. flyttade av de bosatta i 5 144 personer till , 7 188 personer till och 3 183 personer till Finland.98 Av de i bosatta som flyttade till kom från län, från och från . Av de i bosatta som flyttade till kom från , från och från vardera och län.99 flyttade till 5 457 personer från , 5 097 personer från och 2 932 personer från Finland.100 93 SCB:s statistikdatabas. Utvandrare efter region, ålder och tid. 94 SCB:s statistikdatabas. Utvandrare 16–efter ålder, nationell bakgrund, utbildningsnivå och tid. Uppgifter 2009 är inte tillgängliga för utredningen. 95 SCB:s statistikdatabas. Flyttningar i riket efter ålder och kön. –2009, Invandrare efter ut-/inflyttningsland och tid. 96 SCB:s statistikdatabas. Flyttningar i riket efter ålder och kön. –2009, Invandrare efter ut-/inflyttningsland och tid. Uppgifter 2009 är inte tillgängliga för utredningen. 97 SCB Temablad 2009:1 Deltagare i svenskundervisning för invandrare (sfi), s. 18. 98 SCB:s statistikdatabas. Invandrare och utvandrare efter ut-/inflyttningsland och kön. 99 StatNord statistikdatabas. Utvandrare efter kommun, inflyttningsland, ålder och kön. 100 SCB:s statistikdatabas. Invandrare och utvandrare efter ut-/inflyttningsland och kön. Konsekvenserna för rörligheten och arbetsmarknaden SOU 2010:26 var en bohagstransport med respenning i genomsnitt enkel resa. De flesta () av bohagstransporterna med respenning är eller längre enkel resa, men bara en femtedel är längre än enkel resa. Närmare hälften () av bohagstransporterna med respenning går till de tre storstadslänen. De län varifrån de genomsnittligt längsta bohagstransporterna med respenning utgick var (), () och (). Det kan antas att den föreslagna betoningen av närhetsprincipen och en korrekt tillämpning av kommer att innebära att bohagstransporterna med respenning i genomsnitt blir något kortare på grund av dels att kanske främst de längsta flyttningarna ersätts av kortare, dels att i några fall en kortare förflyttning över gräns ersätter en längre förflyttning inom . Bara i extrema undantagsfall – när det för en person inte finns ett enda lämpligt arbete i – kommer personer som med dagens tillämpning inte alls skulle ha fått flyttningsbidrag att kunna få respenning för bohagstransport till utlandet. Eftersom den angivna närhetsprincipen bara är en bland flera andra arbetsmarknadspolitiska principer som ska beaktas, bedömer jag risken för att förslagen ska få negativa konsekvenser för arbetsmarknadens funktionssätt i som liten. Den bedömning som ska göras vid beslut om flyttningsbidrag ska ju, såsom sker vid hanteringen av även andra arbetsmarknadspolitiska instrument, beakta arbetsmarknadens funktionssätt, dock att bedömningen får avse också utlandet. Jag kan inte se att flyttningsbidragen skulle kunna medföra att den svenska arbetsmarknaden ens förlorar värdefull kompetens i någon beaktansvärd utsträckning, trots att det främst är högutbildade som får statsstöd för att flytta (se avsnitt 3.3.3). Härtill kommer att det i våra nordiska grannländer finns motsvarigheter till flyttningsbidrag (se avsnitt 7) och att dessa länder på motsvarande sätt som torde på grund av unionsrätten ha att lämna bidrag för förflyttningar till . Det är svårt att uppskatta hur många beslut om respenning som kommer att avse en bohagstransport över gräns. Det kan dock inte bli fråga om någon särskilt stor andel av besluten. Med hänsyn till det förhållandevis låga totala antalet beslut – ungefär 900 beslut – och till att tillgänglig information tyder på att bidraget i sig har liten betydelse för människors beslut att flytta bedömer jag dock att förändringen inte kommer att ha någon 122 SOU 2010:26 Konsekvenserna för rörligheten och arbetsmarknaden påtaglig effekt för arbetsmarknadens funktionssätt ens i (den svenska delen av) de lokala arbetsmarknaderna som sträcker sig över gräns. 13.3.2 Pendling Som nämnts lämnade 1 418 100 personer sin hemkommun för att dag- eller veckopendla till ett arbete. fick som nämnts 710 personer beslut om pendlingsstöd för dagpendling och 1 569 personer beslut om pendlingsstöd för veckopendling. Det kan hållas för visst att bara en mycket liten andel av alla som arbetspendlar utanför sin hemkommun får pendlingsstöd, förmodligen bara någon eller några promille. Det framstår därför som uteslutet att pendlingsstödet skulle ha någon påtaglig påverkan på arbetsmarknadens funktionssätt i i stort. Som sagt innebär mina förslag, och en riktig tillämpning av EUrätten, i praktiken dels att pendlingsstöd ska under vissa förutsättningar kunna lämnas för förflyttningar över gräns, dels att längden på förflyttningarna kan antas minska något genom betoningen av en arbetsmarknadspolitisk närhetsprincip. Förflyttningar med pendlingsstöd över gräns kommer enligt min bedömning i praktiken att förekomma nästan bara där det finns en aktiv lokal arbetsmarknad som sträcker sig över gräns, dvs. i förhållande till och vissa regioner i och nordvästra . Den senaste tillgängliga statistiken över personer som arbetspendlar mellan och och mellan och bygger på data hämtade från löneuppgifter för 2007.101 arbetspendlade från 16 221 personer i åldrarna 25–till och 13 663 personer i åldrarna 25–till . har antalet arbetspendlare i åldrarna 25–från till och mer än fördubblats.102 arbetspendlade till 1 150 personer i åldrarna 25–från och 996 personer i åldrarna 25–från . Den senaste tillgängliga statistiken över personer som arbetspendlar mellan och bygger på data hämtade från 101 StatNord, Pendlingsstatistik. 102 Pressinformation från SCB Gränspendling ger 40 000 svenskar jobb. Konsekvenserna för rörligheten och arbetsmarknaden SOU 2010:26 löneuppgifter för 2006.103 arbetspendlade från 1 681 personer i åldrarna 25–till . arbetspendlade till 2 528 personer i åldrarna 25–från . Det genomsnittliga avståndet enkel resa för dagpendling med pendlingsstöd var 2009 knappt 8 mil, och det genomsnittliga avståndet enkel resa för veckopendling med pendlingsstöd var . Fyra femtedelar av dagpendlingarna med pendlingsstöd avsåg 2009 en sträcka på mindre än enkel resa och ingen dagpendling avsåg en sträcka längre än enkel resa. Närmare två tredjedelar () av veckopendlingarna med pendlingsstöd avsåg en sträcka eller längre, medan bara en femtedel var eller längre. Jag bedömer att förslagen i praktiken inte kommer att ha någon påverkan på den genomsnittliga sträcka som dagpendlingarna med pendlingsstöd avser. I några fall kan respenning för bohagstransport eller veckopendling med pendlingsstöd avseende en längre sträcka inom komma att ersättas av dagpendling med pendlingsstöd en kortare sträcka inom landet eller till utlandet. Det är svårt att uppskatta hur många beslut om pendlingsstöd för dagpendling som kommer att avse pendling över gräns. fick drygt 700 personer beslut om pendlingsstöd för dagpendling. Så särskilt många beslut kan det dock enligt min bedömning inte bli fråga om. I de fall där pendlingsstöd för dagpendling över gräns beviljas har det enligt förslaget gjorts bedömningen att den arbetslöse fått ett lämpligt arbete och att förflyttningen är arbetsmarknadspolitiskt motiverad, varvid vederbörlig hänsyn tagits till om det finns ett arbete närmare hemorten. Förändringen kommer att i någon mindre utsträckning bidra till att lösa sysselsättningsproblem på de lokala arbetsmarknader som sträcker sig över gräns. Jag bedömer att det är bara i enstaka undantagsfall som pendlingsstöd för dagpendling över gräns skulle kunna sägas leda till att ett arbetskraftsbehov någon annanstans i inte har kunnat tillgodoses. Jag bedömer att förändringen inte kommer att ha någon påtaglig inverkan på arbetsmarknadens funktionssätt i . Veckopendling med pendlingsstöd kan, i fråga om resmål och reslängd, ses som ett alternativ till respenning för bohagstransport. Därför gör jag i fråga om påverkan på arbetsmarknadens funktions103 Nordisk Pendlingskarta 2009, TemaNord 2009:555, , 2009, s. 65. SOU 2010:26 Konsekvenserna för rörligheten och arbetsmarknaden 125 sätt av förändringarna avseende veckopendling med pendlingsstöd samma bedömning som i fråga om respenning för bohagstransport (se avsnitt 13.3.1). 13.3.3 Sökanderesor Respenning för sökanderesa kan ses som ett förstadium till respenning för bohagstransport eller pendlingsstöd, om sökanden får det arbete resan avser. Om sökanderesan inte leder till arbete, kan den inte rimligen ha någon påtaglig inverkan på arbetsmarknadens funktionssätt i Sverige.104 Därför kan enligt min mening samma resonemang föras beträffande respenning för sökanderesa som det som förts ovan i fråga om flyttningar och pendling. 104 Jag bortser här från sådana omständigheter som att en genomförd sökanderesa kan vara ett sätt för den arbetslöse att visa sin arbetsvillighet och att en resultatlös sökanderesa kan ha inverkan på den arbetslöses motivation. 14 Budgetkonsekvenserna för staten för flyttningsbidrag uppgick till . Kostnaderna tas från ramanslaget 1:3, Kostnader för arbetsmarknadspolitiska program och insatser, som uppgick till , inklusive tilläggsbudgetar. Utgiftsprognosen är knappt 4,8 miljarder kronor.105 Flyttningsbidragen utgjorde alltså av de prognostiserade totala kostnaderna. Enligt budgetpropositionen 2010 uppgår ramanslaget till och det beräknas bli . Om man, såsom ett räkneexempel, skulle göra det orealistiskt överskattade antagandet att kostnaderna för flyttningsbidragen skulle fördubblas , blir de kostnaderna ända bara drygt en procent av det beräknade anslaget . Min slutsats är därför att eventuella ökade kostnader för flyttningsbidragen till följd av mina förslag och en riktig tillämpning av kan av inom ramen för befintligt ramanslag. Eventuella ökningar av Arbetsförmedlingens kostnader för administrationen av flyttningsbidragen kan enligt min bedömning likaså av inom ramen för befintligt ramanslag för detta, som beräknas uppgå till . Det blir således enligt min bedömning inte fråga om några budgetkonsekvenser för staten med anledning av mina förslag. Nedan redovisas ändå uppskattningar av kostnadsförändringar till följd av mina förslag och en riktig tillämpning av . Det kan antas att den föreslagna betoningen av närhetsprincipen och en korrekt tillämpning av kommer att innebära att bohagstransporterna med respenning och pendlingarna med 105 Busgetpropositionen 2010, prop. 2009/10:1 Utgiftsområde 14 s. 58. Budgetkonsekvenserna för staten 2010:26 128 pendlingsstöd i genomsnitt blir något kortare. Det är inte säkert att en kortare resa inom är billigare än en längre. Det är dock rimligt att anta att så är fallet genomsnittligt sett, varför kostnaderna för resor inom skulle minska något. En del bohagstransporter och pendlingar med flyttningsbidrag som sker inom kommer att ersättas av kortare resor med flyttningsbidrag över gräns. Det är inte heller här säkert att en resa inom är billigare per mil än en resa som går över gräns. Eftersom resorna över gräns är kortare än de resor inom som de ersätter, är det dock rimligt att anta kostnaderna härigenom minskar något. Det är bara i enstaka undantagsfall – när det för en person inte finns ett enda lämpligt arbete i och när den som bor utomlands har möjlighet att få flyttningsbidrag för resa till ett arbete i eller utlandet – som flyttningsbidrag kommer att lämnas i en situation där inget sådant bidrag skulle ha lämnats med dagens tillämpning. Detta kommer att innebära en mindre kostnadsökning, som dock torde gott och väl vägas upp av de kostnadsminskningar som berörts. Min uppskattning är därför att – allt annat lika – kostnaderna för pendlingsstöd och respenning för bohagstransport kommer att minska något. Ett motsvarande resonemang kan föras i fråga om respenning för sökanderesa. Här är det dock rimligt att anta att antalet sökanderesor med respenning kommer att öka något. Det är nämligen rimligt att anta att det särskilt i gränsregioner kommer till stånd sökanderesor med respenning utomlands som inte ersätter en inrikes sökanderesa enligt nuvarande tillämpning. Det kan uppskattas att kostnaderna för respenning för sökanderesa kommer att öka något. Kostnaderna för flyttningsbidragen kan, totalt sett, antas öka något. 15 Författningskommentar Förslaget till förordning om ändring i förordningen (1999:594) om flyttningsbidrag 3 a § Den nya paragrafen, som innehåller tillkommande villkor för att bevilja flyttningsbidrag, har kommenterats i avsnitt 11. 9 § Ändringen i paragrafen, som är en följdändring som inte är avsedd att medföra någon förändring i sak, har kommenterats i avsnitt 11.1. Bilaga 1 Kommittédirektiv Översyn av reglerna om flyttningsbidrag Dir. 2009:108 Beslut vid regeringssammanträde Sammanfattning av uppdraget En särskild utredare ska formulera förslag till ändringar i reglerna för flyttningsbidrag. Utredaren ska föreslå ändringar i reglerna för flyttningsbidrag som innebär att flyttningsbidrag endast ska kunna beviljas i samband med att en arbetssökande som är inskriven hos den offentliga arbetsförmedlingen blir anvisad ett lämpligt arbete. Vidare ska utredningen utarbeta nödvändiga författningsförslag, analysera konsekvenserna för den geografiska rörligheten och arbetsmarknadens funktionssätt i av att flyttningsbidrag beviljas i samband med en anvisning, samråda med företrädare för Europeiska kommissionen för att säkerställa att förslagen inte ställer upp några oberättigade hinder för den fria rörligheten, och samråda med företrädare för Arbetsförmedlingen. Uppdraget ska redovisas . Bilaga 1 SOU 2010:26 Gällande bestämmelser om flyttningsbidrag I 1 § förordningen (1999:594) om flyttningsbidrag finns bestämmelser om stöd till flyttning som sker av arbetsmarknadspolitiska skäl (flyttningsbidrag) samt om att bidrag lämnas i form av respenning och pendlingsstöd. Förordningen innehåller ingen begränsning av reglernas geografiska tillämpningsområde. Det regleras således inte i förordningen att bidrag kan lämnas endast vid flyttning eller pendling inom gränser. Däremot finns vissa åldersgränser för att en person ska vara berättigad till flyttningsbidrag. Huvudregeln enligt 2 § är att flyttningsbidrag får lämnas till den som har fyllt och i övrigt uppfyller de krav som anges i förordningen. Undantagsvis kan viss respenning lämnas till den som har fyllt . Flyttningsbidrag får enligt 3 § inte lämnas om anställningen på den nya orten kan anses som en flyttning mellan arbetsplatser inom samma företag. Bidrag får inte heller, med vissa undantag, lämnas om anställningen är arbetstagarens första efter avslutad utbildning. För respektive bidragsform gäller härutöver enligt förordningen vissa särskilda villkor som beskrivs nedan. Respenning Respenning, som avser ersättning för resa, logi och bohagstransport, får enligt 5 § i förordningen lämnas till den som (i) är eller riskerar att bli arbetslös och söker arbete genom den offentliga arbetsförmedlingen, samt (ii) bedöms inte kunna få arbete i eller nära hemorten. Dessutom får respenning enligt 6 § under vissa förutsättningar lämnas till personer som fått anställning inom ett stödområde som avses i förordningen (1999:1382) om stödområden för vissa regionala företagsstöd eller som bor inom ett sådant stödområde. För ersättning för bohagstransport gäller enligt 9 § dessutom att sökanden ska (i) ha varit anmäld som arbetssökande hos den offentliga arbetsförmedlingen , (ii) ha fått en anställning som beräknas vara i en annan ort än hemorten och (iii) ha fått bostad i den orten eller i dess närhet. Ersättning för resa och logi beräknas enligt 16 och 19 §§ förordningen (1996:1100) om aktivitetsstöd. Detta innebär att det för själva resan i princip saknas kostnadsbegränsningar, utom för det 132 SOU 2010:26 Bilaga 1 fall resan görs med egen bil. Då lämnas ersättning med högst per kilometer. Kostnader för logi får ersättas med per dag, dock högst . För bohagstransport finns inga kostnadsbegränsningar föreskrivna i förordningen om flyttningsbidrag. Pendlingsstöd Pendlingsstöd får enligt 16 § i förordningen om flyttningsbidrag lämnas för dagpendling och för veckopendling. Enligt 16 a § får pendlingsstöd lämnas till den som (i) är arbetslös och har sökt arbete genom den offentliga arbetsförmedlingen, (ii) inte bedöms kunna få arbete i eller nära hemorten och (iii) har fått anställning på en ort som ligger på ett sådant avstånd att kostnaden för en resa dit överstiger kostnaden för en resa inom normalt pendlingsavstånd från arbetstagarens hemort. Därutöver gäller att för att stöd för veckopendling ska kunna lämnas ska sökanden (i) bo på en ort där arbetslösheten i yrket är hög och (ii) ha fått arbete i en region där det finns brist på arbetskraft i yrket. Pendlingsstöd lämnas dock inte om (i) arbetstagaren får reseersättning för pendlingskostnaden eller (ii) anställningen beräknas vara än i fråga om dagpendling eller i fråga om veckopendling. Pendlingsstöd för dagpendling lämnas enligt 17 § med högst . För veckopendling lämnas stöd (i) för skäliga kostnader för en resa tur och retur mellan hemorten och arbetsorten varannan arbetad vecka samt (ii) därutöver med vid kostnader för dubbelt boende. Arbetsförmedlingens tillämpning av regelverket Kompletterande bestämmelser till förordningen finns i () administrativa föreskrifter om handläggningen av ärenden om flyttningsbidrag (AMSFS 2002:5) och AMS allmänna råd för tillämpningen av förordningen (1999:594) om flyttningsbidrag (AMSFS 2005:10), vilka numera gäller för Arbetsförmedlingen. Bilaga 1 SOU 2010:26 Arbetsförmedlingen har med beaktande av myndighetens nationella arbetsmarknadspolitiska uppdrag och flyttningsbidragens arbetsmarknadspolitiska syfte bedömt att förordningen bör tolkas så att den möjliggör stöd endast för anställningar inom gränser.