sou · GYB328 · 2010-04-29 00:00:00 — 28Om högskolans studiesociala miljö och motstridiga signaler kring masskontra elitutbildning, se Ottemo, A. Rekryteringsarbete och genusmönster i rekryteringen till utbildningar på EDITZ-området, s. 15-17. 29Teknikdelegationen Rapport 2009:1. Teknikdelegationens enkät till initiativ visar att denna typ av verksamhet ofta får stryka på foten vid ekonomiska nedskärningar i kommunerna, och att många upplever det som svårt att bedriva ett långsiktigt arbete under nedskärnings- eller nedläggningshot. delegationen lägger, bl.a. i avsnitt 8.3.1, syftar till att ge incitament till den typen av arbete. Skolan1 och lärarna har nyckelroller i förverkligandet av Teknikdelegationens förslag. Den svenska skolan har ett omfattande ansvar både för kompetensförmedling och för normbildning då den ska ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar2. Skolan har därmed betydelse för delegationens två huvudfrågor: kunskapsnivåer och attityder. Sett ur ett samhällsperspektiv kan skolans uppgifter beskrivas som att leverera bredd och förbereda för spets. Det betyder att skolväsendet ska förmedla den grundkompetens inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT som alla behöver för att kunna verka i ett komplext och tekniskt avancerat samhälle och på en föränderlig arbetsmarknad. Skolan ska också inspirera tillräckligt många barn och ungdomar till att gå vidare och specialisera sig inom områdena. Detta är ett stort ansvar som ställer krav både på den centrala styrningen, på den lokala ledningen av skolan och på lärarna. För att kunna skapa den lärandesituation och förmedla den kunskap och de färdigheter som eleverna behöver, måste lärarna själva ha de verktyg som krävs. I botten behöver lärarna ha en gedigen pedagogisk och ämnesmässig utbildning. Därtill krävs kontinuerlig fortbildning, tillgång till pedagogiska utvecklingsprojekt och till forskningsresultat, och mycket mer. Dessa frågor uppmärksammar delegationen nedan. 1Med skolan avses här hela ungdomsskolan: förskola, grundskola och gymnasieskola. 2Skollagen 1 kap 2 §. 5.2Skolans organisation och ledning För att kunna analysera skolans betydelse för Teknikdelegationens uppdrag är det viktigt att förstå skolans grundvillkor. Först bör då sägas att den svenska skolan kännetecknas av genomgripande avreglering och snabb förändringstakt. har svensk skola gått från att vara ett av västvärldens mest centralstyrda system till att bli ett av de mest decentraliserade.3 Med decentraliseringen har antalet parter på skolområdet ökat. Skolan är kommunernas domän, vilket innebär att det finns 290 kommunala skolhuvudmän runtom i landet. Till detta tillkommer ett stort antal fristående huvudmän och skolor som i många fall är små till elevantalet.4 Till avregleringen hör att skolan är målstyrd. Det innebär att staten visserligen formulerar allmänna styrdokument, såsom nationella läroplaner, kursplaner och timplaner5, och genom Skolinspektionen utför tillsyn och kvalitetsgranskning, men i övrigt lämnar stort utrymme till lokal tolkning och tillämpning. Den lokala nivån har också ett eget tillsynsansvar. På skolnivån ska rektorn som pedagogisk ledare ta det övergripande ansvaret för att verksamheten inriktas på att nå de nationella målen. Rektorn ska ta ansvar för att skolans resultat följs upp och utvärderas i förhållande till de nationella målen.6 Den kommunala politiska nivån har i sin tur en tillsynsfunktion, i och med att det är hemkommunen som ansvarar för och finansierar alla folkbokförda elevers skolgång. I är den kommunala självstyrelsen inskriven i regeringsformen och således grundlagsstadgad. Denna frihetsgrad tillsammans med den stora variationen kommuner emellan när det gäller storlek, befolknings- och näringslivsprofil m.m., gör att de kommunala beslutsgångarna ser mycket olika ut. Denna heterogenitet gäller även skolområdet och det är därför svårt att tala om kommunerna som en enhetlig grupp skolhuvudmän. 3Skolverket Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? s. 14, , A., , , , , P., Krueger, A.B. The Market Comes to Education in : An Evaluation of . 4Antalet fristående skolor () uppgår till 4 151 (av totalt 19 651) inom förskola, 709 (av totalt 4 660) inom grundskola och 458 (av totalt 976) inom gymnasieskola. Utformningen av det svenska systemet med offentligfinansierade fristående skolor har inga direkta internationella motsvarigheter. 5För gymnasieskolan finns inga reglerade timplaner för ämnena utan tidsallokeringen beror på lokala tolkningar av de enskilda kursernas poängantal. 6Rektors roll i sammanfattning: . Grundtankarna bakom målstyrning är goda, nämligen att visa tilltro till de lokala aktörernas – i det här fallet kommunernas/skolhuvudmännens, rektorernas och lärarnas - kapacitet samt att förkorta beslutsvägarna. Ett sådant system ställer höga krav på lokalt ledarskap. En analys gjord av Kommuner och Landsting visar att de kommuner som förstått detta, också är de som nått bäst skolresultat. Ett framgångsrikt ledarskap, beskriver SKL på politisk nivå präglas av att politiken tar ansvar för resultaten, ställer rätt frågor, inte ändrar mål och strategier för ofta och att det finns en tydlig rollfördelning samt ett förtroende mellan politiker och tjänstemän på förvaltningsnivå präglas av en aktiv förvaltningschef som arbetar för att skapa förutsättningar för rektorerna att leda verksamheten, ett gott samarbetsklimat samt följer upp resultaten, på rektorsnivå präglas av rektorer som tar och vill ta ett pedagogiskt ledarskap och fokuserar på läroplansuppdraget. Utmärkande är också ett dynamiskt samarbete i rektorsgruppen och att rektorerna involveras i och tar ett gemensamt ansvar för helheten när det gäller skolverksamheten i kommunen.7 Teknikdelegationens enkätundersökning till kommunala skolpolitiska ledningar och skolledningar visar dock att långt ifrån alla lever upp till ovanstående. På många håll saknas rutiner för att bevaka de strategiska kvalitetsfrågorna och skolans resultat på ett långsiktigt sätt. Enkäten visar t.ex. att det är relativt ovanligt att göra uppföljningar av lärarkompetens och att ha egna riktlinjer kring detta. I många kommuner brister också samordningen mellan ledningsnivåerna, och skolledning och skolpolitiker har skilda verklighetsbeskrivningar.8 För att det decentraliserade systemet ska fungera på bästa sätt är det viktigt att alla parter har de redskap som de behöver. Det kan handla om att skollagstiftningen ska vara tydlig, ansvarsfördelningen klar, tillsynen skarp och systemen för lärarutbildning och fortbildning välfungerande. På flera av dessa områden menar att det svenska systemet har brister, vilka går ut över skolans förmåga att förmedla kunskap i och intresse för 7Sveriges Kommuner och Landsting Analys Öppna Jämförelser Grundskola 2009: Konsten att nå resultat – Erfarenheter från framgångsrika skolkommuner, s. 5. 8Teknikdelegationen Rapport 2010:2. matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Dessa beskrivs i fortlöpande i detta kapitel. Decentraliseringen av den svenska skolan kan beskrivas som en pågående process, vars spelregler utvecklas över tid.9 pågår en rad olika reformer som syftar till att tydliggöra skolans ramverk. Delegationen är positiv till dessa ambitioner och kommenterar i avsnitt 9.1 och 9.2 särskilt de föreslagna förändringarna i lärarbehörighetskraven och i lärarutbildningen. En anledning till att regeringen tillsatte Teknikdelegationen var en oro för svenska skolelevers sjunkande kunskaper i matematik och naturvetenskap. Delegationen gör nedan en egen analys som visar att oron är befogad, i synnerhet i förhållande till de höga ambitioner som vi har som samhälle. Den s.k. likvärdighetsprincipen är en norm som kunskapsresultaten ska bedömas emot. Begreppet är fastslaget i skollagen och innebär att alla elever oberoende av kön, geografisk hemvist och socioekonomisk bakgrund ska ha tillgång till utbildning, och att denna utbildning ska vara likvärdig oavsett var den anordnas.10 Principen är besläktad med delegationens eget resonemang kring alla medborgares demokratiska rätt till kompetens. Det finns också studier som visar att likvärdighet är en nyckel till att åstadkomma höga nationella kunskapsresultat, och att det i förlängningen kan ha en positiv effekt på tillväxt och konkurrenskraft.11 Att förbinda sig till likvärdighetsprincipen innebär alltså ett stort och betydelsefullt åtagande. 5.3.1Nationella studier av kunskapsutvecklingen För att analysera hur väl lever upp till sina ambitioner och bedöma kunskapsutvecklingen i svensk skola , ligger det nära till hands att gå till statistik över betyg och nationella provresultat. 9Nihlfors, E. Kunskap vidgar världen -Globaliseringens inverkan på skola och lärande s. 32, s. 46. 10Skollagen 1 kap. 2 § . 11McKinsey, s. 35. Den genomsnittliga betygspoängen/meritpoängen i matematik, NO-ämnena respektive kemi, biologi och fysik i årskurs 9 Källa: bild av utvecklingen av kunskapsresultaten i och av elevers studiemiljö, s. 30, s. 36. Eftersom denna statistik visar på stabilitet är det frestande att dra slutsatsen att även kunskapsnivåerna varit konstanta. påpekar dock att den oförändrade nivån på slutbetygen kan bero på ändrad tolkning av betygskriterierna (t.ex. att kunskaperna sjunkit som tolkningen blivit mindre krävande, så kallad betygsinflation) lika väl som på stabila kunskaper.12 Såväl nationella utvärderingar som internationella kunskapsmätningar bekräftar hypotesen om betygsinflation. I dessa syns en tydlig nedåtgående trend. Ett exempel är den omfattande nationella utvärderingen av skolämnena gjord av 2003 som visar på generella försämringar sedan 1992 års mätning. Detta gäller matematik i årskurs 5 och årskurs 9, med tydligast nedgång i de lägre åldrarna. I naturvetenskap i årskurs 9 identifieras brister i elevernas begreppsförståelse. Resultaten är i stort sett oförändrade i biologi medan fysikresultaten uppvisar en svag försämring.13 har Skolinspektionen inlett en serie ämnesvisa kvalitetsgranskningar, varav matematik var bland de 12Skolverket TIMSS Advanced 2008 - Svenska gymnasieelevers kunskaper i avancerad matematik och fysik i ett internationell perspektiv, s. 87. 13Dnr: 75-2001:04045 Nationella utvärderingen av 2003. första att granskas.14 En viktig utgångspunkt i dessa granskningar är just den nedgång i elevernas kunskapsresultat som andra undersökningar identifierat. Fokus ligger på undervisningens kvalitet, och här konstaterar Skolinspektionen stora brister vad gäller matematikämnet. Dessa analyseras i avsnittet 5.4 nedan. 5.3.2Internationella studier av kunskapsutvecklingen Internationellt deltar i , som mäter 15-åringars förmåga att förstå, tolka och reflektera inom naturvetenskap, matematik och läsförståelse, och i TIMSS som undersöker elevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i årskurserna 4 och 8. Den senaste PISA-undersökningen visar att svenska elever ligger på en genomsnittlig OECD-nivå både i matematik och naturvetenskap och att ingen signifikant förändring har skett . Däremot har position försämrats relativt övriga undersökta länder. I matematik finns även tecken på försämrade resultat i gruppen högpresterande elever.15 deltog i ytterligare en PISA-undersökning vars resultat beräknas publiceras . I den senaste når svenska elever generellt sämre resultat än i : under EU/OECD-genomsnittet i matematik i såväl årskurs 4 som årskurs 8. Vissa specifika svagheter, t.ex. algebra i årskurs 8 och även geometri, aritmetik och taluppfattning i årskurs 4, framkommer. Matematikresultaten i årskurs 8 har försämrats , och försämringen har fortsatt , men i långsammare takt. Pojkars resultat har försämrats mer än flickors. I naturvetenskap presterar svenska elever ungefär i nivå med EU/OECD-genomsnittet i både årskurs 4 och 8. I årskurs 8 har dock naturvetenskapsresultaten i TIMSS försämrats mer under de undersökta åren än vad matematikresultaten har, och i naturvetenskap syns till skillnad från matematik inga tecken på bromsad nedgång. Även här har försämringen varit större bland pojkar än bland flickor. Liksom i den nationella utvärderingen presterar svenska ungdomar i bättre i 14Skolinspektionen Kvalitetsgranskning 2009:5. Kvalitetsgranskningar av fysik respektive gymnasieskolans matematik slutrapporteras . 15Skolverket 2006 – 15-åringars förmåga att förstå, tolka och reflektera – naturvetenskap, matematik och läsförståelse. biologi än i kemi.16 Nästa TIMSS-undersökning genomförs . På gymnasienivån deltar tillsammans med tio andra länder i en internationell studie, TIMSS Advanced, som undersöker elevernas kunskaper i matematik och fysik i gymnasieskolans sista år. Den första undersökningen genomfördes och den andra 2008. För del är utvecklingen mellan dessa mättillfällen kraftigt negativ.17 Ur ett likvärdighetsperspektiv är det en oroande tendens i TIMSS Advanced att skillnaderna mellan lågpresterande och högpresterande elever växer. I båda ämnena är det en allt större andel svenska elever som inte klarar riktmärket medelgoda kunskaper. utmärker sig den grupp elever som läst Matematik E genom betydligt bättre resultat än andra, vilket till stor del förklaras av att denna kurs väljs av elever som presterat väl i matematik. Vidare visar studien på ökande resultatskillnader kopplade till elevernas socioekonomiska bakgrund och härkomst. Vilken socioekonomisk sammansättning hela skolan har, liksom hur eleverna upplever matematikundervisningen påverkar också resultaten.18 Teknikdelegationen ser allvarligt på svenska elevers försämrade resultat i internationella mätningar och nationella utvärderingar inom matematik och de naturvetenskapliga skolämnena. Att läget är bekymmersamt blir allt tydligare för varje mätning som publiceras. har problem såväl ur ett konkurrenskraftsperspektiv som ur demokratisk synvinkel, särskilt i förhållande till de höga ambitioner som satts upp för bådadera. I ett brett internationellt perspektiv presterar svenska elever fortfarande förhållandevis goda resultat. I perspektiv av att ska vara en ledande kunskapsnation blir emellertid de svenska resultatens allt lägre placering i rankingtabellerna problematisk, särskilt om placeringarna ses i förhållande till länder som kan anses vara jämförbara. 16Skolverket TIMSS 2007 – Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv. 17Sveriges resultat är även sjunkande i internationellt perspektiv men sådana jämförelser är tveksamma i TIMSS Advanced eftersom urvalet av deltagande elever skiljer sig åt. 18Skolverket TIMSS Advanced 2008, s. 8-9. sammanfattande bedömning är att de genomgående trenderna när det gäller svenska elevers kunskapsutveckling ger anledning till oro.19 Att skillnaderna i kunskapsresultat växer mellan olika grupper bl.a. beroende på socioekonomisk bakgrund, tyder på att skolans ambitiösa likvärdighetsprincip blivit alltmer urholkad. Med en ökande andel lågpresterande elever blir det allt svårare för att hävda sig i den globala konkurrensen. Dessutom är det naturligtvis ett demokratiskt problem att goda kunskaper i matematik och naturvetenskap inte är en självklarhet för alla. Vidare är det värt att påpeka att teknikämnet varken har undersökts inom ramen för nationella utvärderingar, eller TIMSS. Hur kunskapsläget ser ut inom teknikämnet kan vi således bara gissa. Detta, menar delegationen, är ett problem i sig. I det här sammanhanget bör det sägas att delegationen är medveten om den kritik som har riktats mot de internationella mätningarna.20 Det finns potentiella metodproblem med att göra jämförande mätningar , t.ex. att frågor tolkas olika i olika länder och att kunskapskrav förändras. Olika undersökningar kan också ha olika syn på kunskap, vilket t.ex. kan ha gjort att de svenska resultaten varit bättre i än i TIMSS.21 har det dock visat sig att metodargument inte är trovärdiga för att förklara sjunkande resultat. Kritiken har också avtagit i takt med att allt fler undersökningar gett likartade resultat. I samband med den senaste mätningen, TIMSS Advanced, gjorde en särskild studie för att jämföra hur väl den internationella mätmetoden passar in på de svenska kursplanernas krav, och fann att överensstämmelsen är god. Liknande studier har också gjorts för grundskolan.22 Resultaten är således giltiga och går inte att bortförklara. Detta betyder inte att internationella mätningar täcker in alla aspekter av vad en elev bör kunna. Den svenska skolans uppdrag handlar inte bara om kunskaper utan också om färdigheter, något som är svårare att mäta. Färdighetsnivåer är också svårare att 19Skolverkets bild av utvecklingen av kunskapsresultaten i och av elevers studiemiljö, s. 42. 20Se t.ex. Sjøberg, S. and : Mission Impossible? Contribution to Hopman (Ed): according to , Revised Version Oct 8 2007. 21Skolverket 2006 – 15-åringars förmåga att förstå, tolka och reflektera – naturvetenskap, matematik och läsförståelse, s. 8-9. 22Skolverket Hur samstämmiga är svenska styrdokument och nationella prov med ramverk och uppgifter i TIMSS Advanced 2008? Se även Aktuella Analyser 2006 och 2008 Med fokus på matematik och naturvetenskap. TIMSS-mätningen av kunskaper i naturvetenskap i årskurs 4 är den som har sämst överensstämmelse med den svenska läroplanen. jämföra mellan länder eftersom de beror mycket på den samhälleliga kontexten, exempelvis vilken ekonomisk utvecklingsfas landet befinner sig i.23 Den diskussion som förs i handlar mycket om att utveckla elevernas entreprenöriella förmågor.24 Delegationen stöder detta och menar att självständighet, kreativitet, problemsökande och samarbetsförmåga alla är essentiella färdigheter som behövs för att kunna verka som matematiker, ingenjör, naturvetare eller IKT- specialist, men även i andra roller, på en föränderlig arbetsmarknad. Att träna upp dessa förmågor är positivt för den individuella eleven men också för samhället i stort. Med ett skolväsende som kunde leverera höjda kunskapsnivåer och starka entreprenöriella färdigheter skulle konkurrenskraft stärkas väsentligt. Brister i undervisningen är en viktig förklaring till de sjunkande kunskapsresultaten. Genom att djupanalysera resultaten från kunskaps- och intressemätningarna har forskare identifierat mönster i de svenska resultaten, vilka i sin tur kan kopplas till undervisningens kvalitet. Studierna som redovisas nedan visar att skolan inte förmår förmedla matematik, naturvetenskap och teknik på sätt som lever upp till kunskapskraven eller aktivt och kontinuerligt tar hänsyn till elevernas värderingar. Matematikundervisningens brister har uppmärksammats i ett flertal studier. En särskild uppföljning av TIMSS-resultaten i matematik 2007 visar att svenska elever inte i första hand har problem med själva beräkningarna utan med kontextförståelsen av dem. De systematiska misstag som görs i årskurs 4 kommer igen i årskurs 8, eftersom de inte rättats till i mellanperioden. Ett grundproblem är att eleverna inte fått diskutera och lärt sig förstå när och hur vissa beräkningsprocedurer ska användas, och de kan därför inte 23Sjøberg, S. and : Mission Impossible? Contribution to Hopman (Ed): according to Revised Version Oct 8 2007. självständigt applicera dem på nya matematiska problem eller kombinationer av problem.25 Även nationella utvärdering pekar i denna riktning. Där noteras att undervisningen i stället för att diskutera matematik på ett kreativt sätt förefaller ha reducerats till en rad enskilda projekt där läraren lotsar eleven genom läroboken. Den lust att lära och betydelse av ämnet som eleverna trots allt ger uttryck för visar på en stor men icke tillvaratagen potential hos matematiken som skolämne.26 I ett internationellt perspektiv ägnar svenska elever färre skoltimmar åt matematik och undervisningen är mer knuten kring läromedel och självstudier än i EU/igenomsnitt. beskriver i sitt betänkande en växande trend av tyst räkning, en icke-reflekterande och ensam process.27 Skolinspektionens kvalitetsgranskning av undervisningen i matematik ger en liknande bild. Inte minst kritiseras undervisningen för att inte följa kursplanen i matematik i tillräcklig utsträckning, vilket gör att väsentliga kunskaps- och färdighetsmoment saknas. Exempelvis får eleverna i alltför liten grad ägna sig åt kreativ problemlösning och aktiv diskussion utöver vad läroböckerna ger. Detta upplevs av eleverna som enformigt och är inte motiverande. Att lärarna är dåligt insatta i vad kursplanerna innebär gör att eleverna inte heller vet vilka mål de ska ha för sin kunskapsinhämtning.28 Även i TIMSS Advanced tas undervisningen upp som förklaring till sjunkande kunskapsresultat. Liksom i går det i gymnasieskolan att se problem med bristande kunskap om styrdokument, för mycket enskilt arbete och för lite begreppsdiskussion. Gymnasieskolan har dessutom dilemmat att elevernas förkunskaper från har försämrats vilket gör att värdefull undervisningstid går åt till repetition.29 Att det finns en diskrepans mellan kursplanernas mål och vad som sker i klassrummen gäller också inom de naturvetenskapliga skolämnena. Enligt en genomgång som gjorts på uppdrag av har de pedagogiska visionerna utvecklats en hel del : från en rationalistisk vetenskapstradition där fakta okritiskt presenteras till ett öppnare förhållningssätt där 25Skolverket Nyhetsbrev nr. 9 2008 TIMSS 2007 – Upptäckter kring svenska elevers misstag i matematik. 26Skolverket NU-03 Nationella utvärderingen av 2003, s. 54. 27SOU 2004:97 Att lyfta matematiken - intresse, lärande, kompetens , s. 15. 29Skolverket Svenska elevers kunskaper i TIMSS Advanced 2008 och 1995 - En djupanalys av hur eleverna i gymnasieskolan förstår centrala begrepp inom matematiken. diskussion och demokrati är viktiga beståndsdelar. Trots detta lever ändå traditionella metoder kvar på många håll.30 Fysik är ett av de skolämnen där bristande intresse från elevernas sida anses ha starkast koppling till sjunkande kunskapsresultat. Hos många elever minskar motivationen att lära sig fysik . Skolinspektionens pågående kvalitetsgranskning av fysikämne fokuserar därför särskilt på frågan hur väl undervisningen förmår väcka elevernas intresse.31 Kring skolämnet teknik är forskningen mer knapphändig i och med att det inte ingår i de nationella eller internationella studierna, och grundläggande data kring hur svenska elever presterar saknas. Dock har lärarnas syn i viss mån fångats upp i studier gjorda av i Skolan (CETIS) respektive Teknikföretagen. Dessa ger en bild av ett ämne med otydlig identitet i klassrummet. Tekniklärarna är inte själva nöjda med sin undervisning; i Teknikföretagens enkätundersökning uppger att de uppnår de mål som ställts upp för ämnet. Ju lägre ner i skolåldrarna, desto sämre måluppfyllelse, rapporterar lärarna.32 Teknikdelegationens undersökning ger belägg för att även eleverna uppfattar teknik som ett lågprioriterat skolämne. Anmärkningsvärt är också att niondeklassarna inte upplever teknikämnet som särskilt användbart i vardagen - trots att de i regel är mycket aktiva teknikanvändare. Det tyder på att skolans teknikundervisning inte lyckats knyta an till deras egen verklighet. Eleverna ser inte heller någon koppling mellan teknikämnet och det framtida utbildnings- och yrkesvalet.33 5.4.2Möjligheter till förnyelse och förbättring Såväl i som i resten av pågår en diskussion kring hur undervisningen i matematik, naturvetenskap och teknik kan förnyas och förbättras. Även om det ligger utanför Teknikdelegationens uppdrag att i detalj gå in i denna diskussion, finns här några möjligheter som delegationen tycker är värda att belysa. Bland annat menar ledande forskare att undervisningen behöver ta större hänsyn till alla elevers behov och intressen, inte bara till 30Skolverket Vad händer i NO-undervisningen? 31Skolinspektionens granskning av fysikundervisning publiceras . 32Teknikföretagen Alla barn har rätt till teknikundervisning! – en rapport om teknikämnet i dagens grundskola, s. 8-9. 33Teknikdelegationen Rapport 2009:2.