sou · GXB375d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Landsting, består av de tre storstadskommunerna, samtliga 10 kommuner med 100 000 eller fler invånare, 7 av 67 kommuner med mellan 30 000 och 99 999 invånare och 10 av 210 kommuner med färre än 30 000 invånare. Urvalet av representanter för näringslivet är mindre och resultatet i den delen ger endast en indikation av hur behovet ser ut inom den sektorn. och har avstått från att fylla i enkäten. har i stället skickat in ett yttrande som instämt i. Yttrandet i dess helhet finns i bilaga 4.2. Se mer i avsnittet Allmänt om tolkningen av svaren hur yttrandet från har hanterats. Övriga som svarat på enkäten har svarat på samtliga frågor som ska besvaras enligt instruktionerna i enkäten. Allmänt om tolkningen av svaren Några har inte svarat på enkäten utan angett att de avstår från att svara eftersom frågorna inte berör dem eller liknande. Vi har tolkat dessa svar på så sätt att de inte använder sig av församlingsindelningen (nej på fråga 1) och att de inte har några synpunkter på vilket alternativ som väljs (översta kryssrutan i fråga 4). Vi har också underrättat dem om vår tolkning. och församlingsförbunds svar har vi tolkat på så sätt att de använder sig av församlingsindelningen (ja på fråga 1) och att de förordar att församlingsindelningen behålls (alternativ 1 i fråga 4). I övrigt har vi valt att inte tolka in några svar från eller utan vi hänvisar till yttrande, se bilaga 4.2. Allmänt om redovisningen av resultaten Vi redovisar enkätsvaren för varje fråga. Svaren på fråga 7 redovisar vi inte separat utan de svaren har vi hänfört till den fråga som de närmast berör. I de flesta fall innebär det att svaren redovisas i anslutning till fråga 6. Fråga 1: I vilken utsträckning församlingsindelningen används Första frågan belyser i vilken utsträckning nuvarande församlingsindelning används. Med nuvarande församlingsindelning avser vi den indelning i församlingar som gäller inom . Tabell 2 Antal svarande som använder nuvarande församlingsindelning Antal som svarat ja (), som har svarat ja på frågan, har känt tveksamhet inför detta svar eftersom vad som är av intresse för PRV:s prövning av personnamnsärenden är församlingsnamnen som sådana, inte uppgifter om församlingarnas administrativa indelning. Det är dock LKF-koden som ger den information om församlingsnamn som PRV behöver som underlag för sin prövning. Fråga 2: Vad församlingsindelningen används till Den andra frågan skulle bara besvaras av dem som använder nuvarande församlingsindelning. Vi frågade här vad de använder indelningen till. Det fanns nio användningsområden att ta ställning till (ja, nej eller vet inte) och en möjlighet att ange att församlingsindelningen används till annat och att precisera vad denna användning består i. Tabell 3 Vad de som använder församlingsindelning använder den till, antal av dem som svarat att de använder församlingsindelningen Kommentarer till Officiell statistik och Annan statistik I vår enkät avsåg vi med officiell statistik sådan statistik som ska framställas enligt lagen (2001:99) om den officiella statistiken. Det framgick emellertid inte uttryckligen av enkäten att det var sådan statistik vi avsåg. Skyldiga att framställa officiell statistik enligt lagen är vissa statliga myndigheter. Av de 23 aktörer som har svarat att de använder sig av församlingsindelningen för officiell statistik är det endast två myndigheter som är statistikansvariga myndigheter och som således kan framställa officiell statistik. Några myndigheter ger exempel på vilken statistik församlingsindelningen används till. kommun får ibland frågor om folkmängden och folkökningen i församlingarna. framställer befolkningsstatistik som service till allmänheten och till församlingar. i har använt församlingsnivån för att ta fram jämförande befolkningsstatistik i samband med bostadsförsörjningsanalyser. SCB använder församlingsindelningen för befolkningsstatistik inklusive prognoser i sin uppdragsverksamhet, där är en stor och viktig kund, men det finns även andra kunder som beställer församlingsbaserad statistik. använder församlingsindelningen i utredningar om och utvärderingar av exempelvis jordbrukspolitikens effekter på miljön, den gröna näringens utveckling i stort och utvecklingen på landsbygden. Under Annat har ett stort antal skiftande verksamheter angetts. Många av dem hade kunnat föras till något av de alternativ som vi angav i enkäten. Vi har emellertid valt att inte göra några justeringar i vår redovisning av svaren på enkäten. I stället redovisar vi nedan de användningsområden som angetts. Församlingsindelningen används i olika verksamheter i förhållande till . Kammarkollegiet är skyldigt att registrera församlingsindelningen. Lantmäteriet är skyldigt att underrätta om fastighetsbildning som berör församlingsindelningen. Den används också i andra kontakter med , bland annat när det gäller frågor om kyrkans arkiv. Församlingsindelningen används inom valverksamheten vid valdistriktsindelningen och för att hänföra personer som folkbokförts i församling till ett visst valdistrikt. Valdistriktens koder kommer i vissa fall ursprungligen från LKF-koden. LKF-koden används vid viss ärendehandläggning, nämligen vid prövning av om tillstånd till förvärv av lantbruksfastighet ska lämnas enligt jordförvärvslagen och vid prövning av ärenden om lagfart för att kontrollera om sådant förvärvstillstånd krävs. Den används också vid prövningen av företagsstöd.6 LKF-koden används också av PRV som ett underlag för att pröva byten av efternamn, men arbetet kan utföras utan koden. nuvarande församlingsindelning används av Kammarkollegiet för att kunna bestämma begravningsavgifter för de personer som inte tillhör . Begravningsavgiften ska betalas till den huvudman inom vars förvaltningsområde den avgiftsskyldige är folkbokförd. Det är församlingar och samfälligheter inom som är begravningshuvudmän, förutom i och kommuner. Avgiftssatsen bestäms efter förslag från de olika begravningshuvudmännen och varierar också i storlek mellan dessa. Församlingsindelningen används vidare för olika typer av administrativa indelningar. Domkretsarna för , och bestäms utifrån bland annat församlingarna i . Församlingsindelningen används vidare för att kunna koppla företag i till rätt tingsrätt, i undantagsfall för att hänföra försäkrade hos till lokala försäkringscenter samt i undantagsfall hos vissa myndigheter för att fördela ärenden internt inom myndigheten. Den används av för att kunna placera en belägenhetsadress i ett område som är mindre än en kommun. Den användas också som en del i indelningen i nyckelkodsområden (NYKO) i vissa kommuner, bland annat i kommun och . Församlingsindelningen aviseras mellan olika aktörer, bland annat från folkbokföringsdatabasen till andra system som hanterar församlingsbegreppet i sin verksamhet och från Kammarkollegiet till vissa andra myndigheter. Församlingsindelningen kan användas som sökbegrepp bland annat inom fastighetstaxeringen, vid urvalsdragningar till resvane- 6 Enligt bilagan till jordförvärvsförordning (2005:522) är det församlingsindelningen som är styrande vid tillämpningen. Detsamma gäller vid prövningen av flera företagsstöd, se exempelvis förordningen (2007:481) om stöd för landsbygdsutvecklingsåtgärder. undersökningar och för att till den som så önskar kunna redovisa samtliga fastigheter i en viss församling. Församlingsindelningen är också den nyckel som används för att koppla historiska uppgifter till aktuella förhållanden och för återsökning i äldre arkivbestånd. Församlingsindelningen används vidare för beräkning av skattekraft när en kommun ska delas upp i två eller flera kommuner och för att kunna prissätta försäkringsprodukter. Fråga 3: Varifrån uppgifterna om församlingsindelningen hämtas Den tredje frågan skulle endast besvaras av dem som använder nuvarande församlingsindelning, det vill säga av dem som svarat ja på den första frågan. Vi frågade här varifrån de hämtar uppgifter om församlingsindelning. De alternativ vi gav i enkäten var de fyra översta i tabellen. Det fanns även en möjlighet att ange annan källa för uppgiften och att precisera denna källa. Även de svar som redovisats under annan källa anges i tabellen. Tabell 4 Varifrån de som använder nuvarande församlingsindelning hämtar uppgifterna, antal av dem som svarat att de använder församlingsindelningen Fråga 4: Vilken lösning som bäst tillgodoser behoven Den fjärde frågan skulle besvaras av alla. I enkäten redovisades tre alternativa lösningar samt gavs en möjlighet att svara att valet av alternativ var utan betydelse. Frågan var vilket alternativ som bäst tillgodosåg organisationens behov. De alternativ vi gav var de fyra översta i tabellen. Det fanns även en möjlighet att ange en annan lösning och att precisera denna. Även de svar som redovisats under annan anges i tabellen. Tabell 5 Vilken alternativ lösning som bäst tillgodoser organisationens behov, antal av alla svarande Vilken alternativ lösning som bäst tillgodoser organisationens behov, antal av dem som använder församlingsindelningen Statens arkiv – i och anför att de förespråkar alternativet att församlingsindelningen slopas och att ingen ny indelning införs förutsatt att inga äldre uppgifter raderas, exempelvis födelseförsamling eller annat i historik. Fråga 5: Vilken geografisk indelning som Den femte frågan skulle besvaras av dem som valt alternativet församlingsindelningen slopas och en ny indelning införs. Frågan var vilken ny indelning som i så fall borde ersätta församlingsindelning. Det fanns även en möjlighet att ange en annan lösning och att precisera denna. Även dessa andra lösningar redovisar vi i tabellen. Som framgår ovan förordar några aktörer att församlingar kompletteras med ytterligare en indelning. I tabellen redovisar vi denna ytterligare indelning som dessa svarande angett, se mer i texten nedanför tabellen. Tabell 7 Vilken geografisk indelning som bör ersätta alternativt komplettera församlingsindelning, antal av alla som svarat att församlingsindelningen bör slopas alternativt behållas och att en ny indelning införs Tabell 8 Vilken geografisk indelning som bör ersätta alternativt komplettera församlingsindelning, antal av dem som använder församlingsindelningen och som svarat att församlingsindelningen bör slopas alternativt behållas och att en ny indelning införs Församlingsindelningen behålls och en ny indelning införs Av dem som har angett att församlingsindelningen bör kompletteras med ytterligare en indelning har två svarande förordat nyckelkodsområden (NYKO), en svarande församlingsindelningen /2000 och en svarande en stabil indelning av något slag. Indelning som motsvarar gamla sockengränser Av dem som har förordat en indelning som motsvarar gamla sockengränser har flertalet fört fram jordregistersocknen före fastighetsregisterreformen som genomfördes –1995. Även församlingsindelningen och en indelning som motsvarar gamla sockengränser där i större städer kommundel alternativt stadsdel bör användas som geografiskt begrepp har förts fram. Några av de svarande har angett andrahandsalternativ. Några har framfört församlingsindelningen /2000. Det gäller – som har förordat att församlingsindelningen ersätts av jordregistersocknarna vid införandet av fastighetsregistret 1976–1995 – som förordar andrahandsalternativet om det skulle visa sig inte vara möjligt att införa sockenindelningen. gäller även som har förordat att församlingsindelningen slopas och ersätts av församlingsindelningen /2009 samt Statens arkiv – i och och kommun som förordat att församlingsindelningen slopas och ingen ny indelning införs. – som förordar att församlingsindelningen ersätts av nyckelkodsområdena anför att en synpunkt som har framförts är att man kan utgå från församlingsindelningen som den var . – som har förordat att församlingsindelningen slopas och ersätts av församlingsindelningen /2000 – har framfört att det finns ett behov även av den geografiska sockenindelningen. kommun – som förordar att församlingsindelningen behålls – framför att kommunen kan acceptera en ny indelning som komplement till församlingsindelningen. SCB för fram som ett alternativ att adresskoordinat kan införas vilket skulle innebära stor frihet i fråga om geografisk indelning. Även för fram möjligheten att ange folkbokföringsfastighetens koordinater eller ange koordinater för antingen församling 2008/2009 eller församling 1999/2000. och i – som har förordat att församlingsindelningen slopas och att ingen ny indelning införs – har anfört att om en ny indelning ska införas bör valdistrikten övervägas. Fråga 6: Konsekvenser Den sjätte frågan skulle besvaras av alla som i fråga 4 kryssat för ett annat alternativ än det spelar ingen roll vilket alternativ som väljs. Frågan var om det skulle få några konsekvenser för organisationens verksamhet om utredningen valde ett annat alternativ än det som organisationen kryssat för och i så fall vilka konsekvenser. Vi redovisar här svaren sorterade efter vilket alternativ som respektive svarande valt i fråga 4 respektive 5. yttrande, som ställt sig bakom, redovisar vi i sin helhet i bilaga 4.2, och finns inte med i redovisningen nedan. Som framgår ovan redovisas här stora delar av svaren på fråga 7, som vi inte redovisar separat. Svarande som har förordat att församlingsindelningen behålls har redovisat följande konsekvenser om församlingsindelningen slopas: kommun: Ökade administrativa kostnader eftersom kommunens adressystem är gjort efter församlingsindelningen och arkivsystem ligger i församlingsindelning. : Omstrukturering i databaser samt ändringar i applikationerna för utdatahantering. : Tingsrätternas domkretsar i skulle behöva fastställas på annat sätt. : Statistiken har församlingsindelningen som viktig bas även om kommunen har nyckelkodssystemet och även om det sker sammanläggningar i stiftet av enheter som förrycker och försvårar tidsserier. Kammarkollegiet: Ett annat alternativ innebär att kollegiets beslut om avgiftssatser för begravningsavgift inte kan tillämpas. Det blir inte möjligt att ta ut begravningsavgift enligt nuvarande bestämmelser, om inte begravningslagstiftningen ändras . : Den statistik institutet har på församlingsnivå skulle ej kunna fortsätta! Statens arkiv – arkiv: Det blir svårt att hålla en kontinuitet och jämförbarhet över en längre tidsperiod – inte minst ur forskningens synvinkel. och : Se bilaga 4.2. beskattningsverksamhet: Verkets system måste anpassas så att rätt kyrkoavgift tas ut på fysisk person. För att kunna räkna ut kommunalskatten (inklusive kyrkoavgiften) behöver då avisera till vilken församling alla folkbokförda medlemmar hör eller så måste kyrkoavgiften ersättas av en avgift till på exempelvis kommunnivå eller en gemensam avgiftssats för alla medlemmar, som andra trossamfund har. Då måste också reglerna för begravningsavgiften ändras. För att fastställa varje församling/samfällighets avgiftsunderlag används LKF-koden som indelningsgrund. Avgiftsunderlaget summeras totalt för församlingen och total avgift fastställs med ledning av den avgift som beslutas av den kyrkliga församlingen i fråga. Den avgift som beräknats för den enskilde skattskyldige används inte för denna sammanräkning. Andra vägar för fastställelse av församlingens tillkommande avgifter kan med all sannolikhet väljas, men kräver i sådan fall ombyggnad av IT-systemen som stöder handläggningen. kommun: Kommunen använder befolkningsförändringar i församlingarna och per kvartal för planering i olika verksamheter. Försvinner den möjligheten bryts också jämförelser . : Församlingsindelningen är känd, väl fungerande och etablerad i det svenska samhället . Bolaget ser inga vinster med att ändra i ett befintligt fungerande system, speciellt inte att ersätta nuvarande indelning med något annat. De konsekvenser bolaget kan se blir naturligtvis systemändringar och anpassningar hos såväl bolaget som hos de av deras kunder som registrerar församlingsindelningen i sin verksamhet. Anpassningarna krävs då oavsett om man faktiskt använder församlingsindelning i sin verksamhet eller ej. Då vi inte kan se vinsterna med ändring av geografiska indelningsgrunder motsvarande församling innebär alltså en ändring kostnader utan nytta. : Då folktandvården använder församlingskoden när de fördelar barn till rätt klinik skulle detta arbete försvåras. Det skulle även försvåra listningen inom primärvården (tillhörighet vårdcentral) då man där använder församlingsindelningen (på grund av att det kan finnas flera fastigheter med samma fastighetsbeteckning, dock ej inom samma församling). kommun: Det är svårt att överblicka konsekvenserna vid införande av alternativ 2 [Församlingsindelningen slopas och en ny indelning införs]. Alternativ 3 [Församlingsindelningen slopas och ingen ny indelning införs] bedömer kommunen inte som ett realistiskt alternativ. Församlingsindelningen slopas och en ny indelning införs Svarande som förordat att församlingsindelningen slopas och en ny indelning införs har redovisat följande konsekvenser om församlingsindelningen behålls och ingen ny indelning införs: Svarande som förordat församlingsindelningen /2000 och har lämnat fältet för konsekvenser tomt. : Nyckelkodsområden och valdistrikt är inte stabila . Skulle dessa användas och låsas vid exempelvis dagens indelning kan det bli problem vid statistikpublicering. Staten, SCB med flera myndigheter, och företag kan komma att publicera uppgifter som inte stämmer med motsvarande uppgifter som kommunerna själva presenterar. Om församlingsindelningen /2000 skulle användas som indelning, bör namnet församling slopas för att inte förväxlas med församlingsindelning. Det skulle exempelvis kunna kallas för fastighetsområde. : Svårt att följa statistik historiskt. Lantmäteriet – Metria7 Om församlingsindelningen behålls blir det mycket merarbete att uppdatera församlingsindelningen för att kunna använda den för olika ändamål. Redan nu är det i praktiken omöjligt att få tag i en digital karta över församlingsindelningen då de kommunala lantmäterimyndigheterna och Lantmäteriet inte samordnar sina register. Om alternativ 3 väljs [församlingsindelningen slopas och ingen ny indelning införs] finns ingen lämplig indelning i storlek mellan kommun och fastighet, och det behöver Metria. Postnummerområden är sällan lämpliga och svåra att få digitalt. NYKO skiljer sig från kommun till kommun, valdistrikten kan möjligen vara ett alternativ, men de ändras från val till val och är inte kända till sin utbredning. : Svårare att få fram tidsseriedata bakåt i tiden på församlingsnivå. Kommunen har ingen eller liten operativ nytta av församlingsstatistik, men den används i service mot kommunerna och i forskningen. : Viktigt att en finare geografisk indelning finns till hands för att kunna tillfredsställa behovet av detaljerad statistik. Genom att använda församlingsindelningen ges möjlighet att kunna använda tidsserier för statistiken. Nyckelkodsområdenas indelning är av väldigt olika konstruktion beroende på kommun och är också kommunernas egendom vilket kan göra det svårare att använda i övriga sammanhang. 7 Av Lantmäteriets svar på enkäten framgår att Metria – till skillnad från myndighetens officiella svar som är att församlingsindelningen bör slopas utan att ersättas av någon annan indelning – förordar att församlingsindelningen slopas och en ny indelning införs. Statens arkiv – i och : Forskning kommer att försvåras genom att jämförelser kommer att försvåras. Det arkivaliska källmaterialet är i mycket stor utsträckning kopplat till den traditionella församlingsindelningen. Om denna indelning upphör eller förändras drabbas vår forskarservice och utredningsverksamhet av merarbete när det gäller att relatera uppgifter ur arkiven till aktuella förhållanden. Såväl allmänheten som forskningen och kulturarvsinstitutionerna behöver ett geografiskt, historiskt och kulturellt referenssystem, som präglas av så stor stabilitet och kontinuitet som möjligt. nuvarande församlingsindelning fyller inte längre denna funktion. : Över lag bedöms de administrativa kostnaderna för en övergång till ny indelning bli stora (om inte alternativet församlingsindelningen /2000 väljs). Stora svårigheter uppstår (och har redan uppstått) för länsstyrelserna och samt överprövande domstolar att avgöra om förvärvstillstånd enligt jordförvärvslagen behövs eller inte. Avgörande är nämligen enligt jordförvärvsförordningen i vilken territoriell församling förvärvsegendomen låg i , det vill säga församlingsindelningen nämnda datum ligger till grund för om tillstånd krävs eller ej. I hanteringen av jordbrukarstöden används LKF-koder som är låsta /2000. Ett annat användningsområde av LKF-koder är utpekande av känsliga områden enligt nitratdirektivet (91/676/EEG). I detta sammanhang har verket låst LKF-koderna som de såg ut . : Samråd har skett med stadsarkiv som anser församlingsindelningen tillgodoser behovet av kontinuitet för att historiska jämförelser ska vara möjliga. En geografisk indelning i folkbokföringsregistret bör vara stabil och kunna ansluta till historisk statistik, som finns för församlingsnivån. Om utredningen därför väljer en annan indelning, som inte fångar upp församlingsindelningen /2000, så blir det svårt att länka tillbaka till statistik bakåt i tiden. ligger församlingsindelningen till grund för att fastställa i vilket nyckelkodsområde (NYKO) en fastighet ligger. Det innebär att NYKO för ett kvarter bara är unikt inom en församling. Om kopplingen av fastighet och kvarter till församling släpps så måste en helt ny kodsättning göras av kvarter (7 500 stycken). : Det nationella svenska arkivmaterialet utmärks av gott bevarande, informationstäthet, kontinuitet och långsiktighet. Hit hör exempelvis kyrkobokföring, skattematerial, lantmäterimaterial och militärt rullmaterial. För att få en möjlighet att göra longitudinella undersökningar eller jämförelser fordras jämförbara sorteringsbegrepp. Under åtskilliga århundraden har det territoriellt knutna källmaterialet i regel varit baserat på sockenbegreppet. Det som står närmast detta är församlingsindelningen. Om möjligheterna att länka mellan olika tider eller olika informationssystem upphör drabbas forskning av många olika slag, historisk, ekonomhistorisk, kulturgeografisk, kulturmiljöinriktad, genealogisk och lokalhistorisk. skulle man kunna uttrycka saken så att ett användande av församlingsindelningen /2000 inte vore annat än den bästa av dåliga lösningar. För stor del av den forskning som nämns här är fortfarande det traditionella sockenbegreppet en naturlig utgångspunkt och bästa begrepp för longitudinella studier. Detta gäller inte minst för kartmaterialet. Genom sammanslagningen av församlingar har den geografiska redovisningsenheten ytmässigt blivit för stor för modern samhällsanalys, som då får ske via omskrivning via koordinatsystemet till sockengränsdatabasen. Svarande som förordat nyckelkodsområdena , , , och och : Dessa har lämnat fältet för konsekvenser tomt eller angett att det inte skulle få några konsekvenser om ett annat alternativ genomförs. har kommenterat att det är viktigt att kunna följa skattekraftsutvecklingen på en lägre geografisk nivå än den nuvarande församlingsindelningen i kommunen. Den tidigare församlingsindelningen var bättre i det avseendet. har kommenterat att det för kommunen är ganska naturligt att använda de nyckelkodsområden som vi nu använder. Allmänheten (lokaltidningen) har ett visst intresse att följa befolkningsutvecklingen inom församlingarna. Men församlingsindelningarna förändras ju ofta, inte minst i . har kommenterat att använder sina egna indelningar och har användare bland dem som samarbetar med inom , Trafiken, Regionplaneringen, kommunerna, Polisen, och bland vissa forskare. Inom används Basområdesindelningen som fram var den indelning som användes vid Folk- och Bostadsräkningarna. släpptes kopplingen till kommunernas NYKO. Allt finns i egen Områdesdatabas. vill man inom hålla fast vid basområdesindelningen.