sou · GXB399 · 2010-01-01 00:00:00 — Negativ särbehandling, berövad/begränsad kontakt med närstå- ende, kränkande tilltal, berövad kulturell/politisk/religiös identitet, kroppsligt integritetskränkt, förnedrad och orättvist behandlad, socialt isolerad/begränsad rörelsefrihet, kontroll av kommunika- tion/dagbok/telefon/post, berövad ägodel eller djur, felaktigt diag- nostiserad, tvångsabort/steriliserad. Huvuddelen av vanvård i detta avseende rapporteras från foster- hem snarare än institutioner. Kvinnor har rapporterat om kränk- ande tilltal i större utsträckning än män. Annars föreligger inte några större skillnader mellan könen. Personer med utländsk bak- grund eller som tillhör en etnisk minoritet är överrepresenterade när det gäller att vara utsatt för kränkande tilltal. Här utmärker sig främst gruppen resandefolket. De som utpekats som förövare när det gäller denna kategori av vanvård har i huvudsak varit foster- föräldrar. Försummelse och övergrepp – resultat 346 personer av 404 har uppgett att de blivit integritetskränkta, sär- behandlade och utsatta för orättvisor. Det innebär att av alla intervjupersoner har rapporterat om denna vanvård. 196 av dessa personer är kvinnor, 150 är män. 61 intervjupersoner tillhör någon etnisk minoritet eller har utländsk bakgrund. Oavsett om intervjupersonerna har varit utnyttjade i arbete, varit offer för sexuella övergrepp eller inte kunnat gå i skolan, har detta av de allra flesta varit förenat med också en känsla av att ha blivit kränkt och orättvist behandlad. Anledningen att denna kategori före- kommer för sig hänger ihop med alla de beskrivningar av orättvist och kränkande bemötande, per se, som i intervjupersonernas berättelser inte direkt har varit knutna till annan vanvård. I utrednings- materialet rapporterar av intervjupersonerna om kränk- ande behandling och orättvisor. I konsekvens med ovanstående resonemang betyder detta alltså inte att återstående inte upplevt kränkningar och orättvisor. I de allra flesta fall är det nog så att kränkningarna och orättvisorna då har rymts i andra berättel- ser. 7.11.4Olika typer av integritetskränkning, särbehandling och orättvisor Under denna rubrik har ett drygt trettiotal vanvårdskategorier med upplevelser av kränkande behandling sorterats in i elva olika grup- per av vanvårdskategorier. Dessa introduceras översiktligt i det följande. Av kapitlets tabell framgår med större noggrannhet vilken sortering som gjorts. Indelningen följer samma ordning som i den tidigare redovisade definitionen. I den följande tabellen listas frekvensen av dessa olika grupper av vanvårdskategorier av integritetskränkning, särbehandling och orättvisor. SOU 2009:99 Försummelse och övergrepp – resultat Tabell 7.11 Antal män och kvinnor som har rapporterat om olika typer av integritetskränkning Typ integritetskränkning, särbehandling och orättvisor Berövad/begränsad kontakt med närstående Berövad kulturell/politisk/religiös identitet Förnedrad och orättvist behandlad Socialt isolerad/begränsad rörelsefrihet Kontroll av kommunikation, telefon, dagbok, post Berövad ägodel eller djur De vanligast förekommande typerna av integritetskränkning i denna uppställning är kränkande tilltal, negativ särbehandling och social iso- lering/begränsad rörelsefrihet. 7.11.5Integritetskränkning, särbehandling och orättvisor i fosterhem och på institutioner Det är 294 personer som har berättat om integritetskränkning, sär- behandling och orättvisor i fosterhem. 137 personer har berättat om integritetskränkning, särbehandling och orättvisor på insti- tution. Rapporterna om integritetskränkning handlar alltså i de flesta fall om fosterhem. Privatfamiljers dysfunktionalitet, egendomliga attityder och värder- ingar när det gäller barnuppfostran kan kanske lättare döljas för omgiv- ningen än vad som låter sig göras inom institutionsvärlden. Därmed inte sagt att motsvarande vanvård inte har skett inom ramen för institutionsvård. Utredningsmaterialet ger ett flertal belägg för detta. Här följer tre exempel från institutionsvärlden. Försummelse och övergrepp – resultat Tvingad att använda barnhemskläder Modern och några bekanta frågade föreståndarinnan vid ett besök. varför får inte använda sina riktiga, fina kläder? Då först fick använda sina riktigt fina kläder, när modern och vän- nerna skulle ta med henne till stan för en utflykt. När modern och vännerna farit därifrån tvingades att använda barnhems- kläderna igen. Ur referat person 48, kvinna född . Maten på barnhemmet var enkel och ensidig. Indragen mat var en vanlig form av bestraffning. berättar att han och den andra tat- tarungen som var där fick en brun gröt med klumpar i. De andra barnhemsbarnen fick en vit gröt. Vi skulle straffas av föreståndaren. Ur referat person 166, man född , resandefolket. Smetade bajs i ansiktet berättar att han på barnhemmet gjorde i byxorna. Då tog personalen och smetade in bajs i ansiktet på honom. Ur referat person 206, man född , resandefolket. Här handlar det om upplevelser av att ha behandlats sämre i jäm- förelse med andra barn, inte ha fått sitta med vid måltider, inte ha fått presenter i samma utsträckning som andra barn, serverats sämre mat, osv. 148 personer av 404 () har berättat att de blev negativt särbehandlade under sina placeringar. var en av dem och en annan. Hörde inte till familjen bodde i ett rum på första våningen i villan och hon upplevde sig som utstött och isolerad från resten av familjen. Jag var utanför övriga och fick inte vara med i familjegemenskapen, t.ex. fika, mid- Försummelse och övergrepp – resultat dagar, resor, utflykter m.m. Hon fick t ex inte se på TV med de andra. Istället skulle hon gå ut med hunden och vara i mitt rum utan att höras ut. Det vill säga, ingen musik eller telefon. Ur referat person 465, kvinna född , judisk. Hänvisade till sitt rum berättar att hon och hennes syster blev negativt särbehandlade; när sonen fick ett stort påskägg fick flickorna ingenting. Flickorna fick aldrig äta med resten av familjen. De fick sitta på sitt rum och vänta tills de hade ätit färdigt. Då fick de komma ner och äta rester. Även och födelsedagar fick de sitta på rummet. Enda gången de fick titta på TV var när den första månlandningen ägde rum . Då fick de komma in i finrummet. De fick alltid gå i trasiga kläder, samma kläder , kläder som deras mamma hade köpt. Ur referat person 337, kvinna född . 7.11.7Berövad/begränsad kontakt med närstående Detta handlar till exempel om syskon som skiljts åt, biologiska för- äldrar, anhöriga och närstående som inte tillåtits besöka sina barn och tvärtom, undanhållande av information och lögner gällande ursprung och närståendes liv och hälsa. Hit har även räknats berättelser om att inte få kalla de biologiska föräldrarna mor och far eller barn som tvingats kalla fosterföräldrarna för mamma och pappa. 133 av 404 () personer har berättat att de på olika sätt berövades kontakt med eller endast fick ha begränsad kontakt med närstående under sina placeringar. Så var det för . Lögn om moderns död hade så gott som ingen kontakt med sin familj efter att hon hade kommit till fosterhemmet. Tvärtom trodde hon fram tills att hon var att modern var död eftersom det var vad foster- föräldrarna berättade för henne. Fosterföräldrarna förklarade för att det var socialen som hade sagt åt dem att säga det till henne. När var sökte hennes mamma upp henne på skolan. Ur referat person 20, kvinna född . Försummelse och övergrepp – resultat Här registreras intervjupersonernas berättelser om vilka öknamn och nedsättande tilltal de fått utstå, dels för egen del och dels vad nära anhöriga har kallats. 208 personer har berättat att de på olika sätt kränktes verbalt under sina placeringar. Det föreligger en skillnad mellan män och kvinnor under kategorin kränkande tilltal. av kvinnorna uppger att de har varit utsatta för detta jämfört med av männen. De vanligaste varianterna av tillmälen i utredningsmaterialet är hora och andra tillmälen med anknytning till kvinnligt kön, i huvud- sak riktat mot kvinnor. Skall detta förstås som att flickor varit mer utsatta för nedsättande tilltal än män, just för att de är flickor eller är det så att motsvarande tilltal när det gäller pojkar, t.ex. ungjävel, tattarjävel eller horunge inte har upplevts lika kränkande och inte rapporterats i lika stor utsträckning? Det kan ligga nära till hands att tolka detta sexualiserade ned- sättande omdöme i förhållande till rådande patriarkala föreställ- ningar och förakt för flickors sexualitet, bland annat uttryckta i idéerna om flickors, inte pojkars, sexuella utespring, ursprung- ligen kritiskt beskrivet av en av pionjärerna inom den sociala barn- och ungdomsvården, Vilka tillmälen har använts? En genomgång av de tillmälen som använts ger vid handen att det sammanlagt rör sig om ett hundratal olika slags nedsättande omdömen, några använda mer frekvent än andra. Gemensamt för de flesta tillmälen är att de använts för att på olika sätt håna och förklena. Det kan ha handlat om barnets utseende; ditt snedvridna hel- vete, långöra, tjockis, fula ögon, feta rumpan, , negerläpp, gummifejs och svankrygg. De talade alltid om för mig hur ful jag var, att jag var tjock, att jag såg ut som en slampa, för att jag hade mörkt hår och bruna ögon. Jag är svankryggig så att min bak står ut. Det försummade dom aldrig att påpeka, hur ful jag var för att jag såg ut så. Ur referat person 155, kvinna född . 11 , , Flickor på glid: en studie i kvinnoförakt, Tiden, , 1980. Försummelse och övergrepp – resultat Fostermodern kallade och hennes syster tattare och könor. Könor är ett småländskt ord för hora. Hon sa att hade fula ögon. Ur referat person 386, kvinna född . eller om barnets bakgrund, härkomst; tattarunge, barnhemsunge, horunge, hittebarn, bastard, oäkting, stockholmsunge eller finnunge. och om barnets begåvning; idiot, dum i huvudet, efterbliven, hjärnskadad och sinnesför- virrad. Olika varianter av religiösa anspelningar som satans barn, avkomma har förekommit: berättar att fosterfadern sa att hon var satans avkomma och barn. Fostermodern kallade henne vid dessa ord och skvallrade för fosterfadern om gjort något som hon inte fick, t.ex. skrattade, sjöng osv. Detta följdes alltid av ett straff av något slag. Fosterföräldrarna kallade också mamma för hora och blev kallad horunge. Ur referat person 198, kvinna född . Tillmälen med sexuell innebörd, fittunge, hora, luder, slampa, slyna, surfitta och karltokig, har förekommit i riklig omfattning. Samtliga av dessa tillmälen har uteslutande använts mot flickor. Nedsättande tilltal med anknytning till djur har varit frekvent före- kommande. Barn har till exempel blivit kallade för padda, sugga, gris, apskaft, blodigel, gris, råtta, harpalt och sorkjävel. Sängvätning har också varit föremål för nedsättande omdömen; exempelvis pissråtta, pissruska, pissunge och kisselisa. Innebörden av vissa dialektala uttryck som könor och klofsa har ibland inte kunnat förstås fullt ut av de barn som varit föremål för dessa tillmälen, men har upplevts som obehagliga och nedsätt- ande: Fosterföräldrarna sade åt att hon var en usel människa och att hon skulle vara glad och tacksam för att de tagit hand om henne. Klofsa kallade de henne. De sade att hon skulle tänka på var- ifrån hon kom. Det var ständiga tillmälen berättar . Hon fick aldrig beröm om hon gjorde något bra. När det gäller den psykiska terrorn kom den från båda fosterföräldrarna. berättar att när hon första gången fick sin menstruation ställde hon sig bakom en dörr och grät, hon var rädd och förstod inte vad som hade hänt. Vad står du där och bäler för? Ur referat person 360, kvinna född . Försummelse och övergrepp – resultat 7.11.9Berövad kulturell/politisk/religiös identitet Det är 70 intervjupersoner som har berättat om hur de som barn i fosterhem och på institutioner har påtvingats religionsutövning, tvingats in i trossamfund, pådyvlats religiösa sedvänjor och ritualer mot sin vilja. En del har fått uppleva hur deras namn och identitet har bytts ut och några beskriver hur de varit förbjudna att tala sitt modersmål. Ett par personer säger sig ha blivit berövade sitt med- borgarskap. Flera intervjupersoner berättar om hur de på olika sätt beröv- ades sitt ursprung och därmed viktiga delar av sin identitet. Inte bara berövades, i så motto att man inte fick tala sitt eget språk, eller heta sitt namn. De har också fått höra att det varit ett dåligt språk, eller ett dåligt namn som i någon mening, som barnen för- stås inte förstod, var mindre värt. Att inte få heta det man heter, tala det språk man är uppvuxen med, höra till sin familj och sin kultur är allvarliga angrepp på en människas integritet och skapar dramatiska avbrott i identitets- utvecklingen och den egna livsberättelsen. En person som vi kallar berättar om hur fosterföräldrarna berövade henne både för- och efternamnet. Alla namn i exemplet är som i samtliga fall fingerade. Fosterföräldrarna tyckte inte om hennes namn, , och man kal- lade henne därför för . Så hette hon också i skolan. hade också en docka som hon kallade , efter biologiska mammans namn, men fostermamman avskydde att hon kallade dockan för och förbjöd det namnet. Ur referat person 79, kvinna född . Berövad sitt finska medborgarskap Fosterföräldrarna ansökte om svenskt medborgarskap åt . Varken han själv eller hans mamma hade något att säga till om. minns inte när detta skedde, men han kommer ihåg att han gick i skolan. Ur referat person 240 , man född , finsk. Försummelse och övergrepp – resultat berättar att fostermodern var mycket rasistisk. Hon sa att hade dumma gener och att finska språket var hedniskt. Hon för- bjöd att tala finska och hon fick stryk om hon gjorde det. Fostermodern kallade finnunge, dum i huvudet och erotisk unge. Ur referat person 463, kvinna född , finsk. Att som barn bli anklagad för att vara syndig för att man sjunger, visslar, spelar fia eller att tvingas bevittna hur vuxna människor talar i tungor, att få höra att man är besatt av , är avkomma, osv. skapar förvirring och rädsla hos de flesta. Flera intervjupersoner berättar om hur de varit utsatta för detta, för det mesta i hägn av frikyrkliga församlingar. Tillsammans med tvånget att gå i kyrkan, be knästå- ende, till och med underkasta sig olika former av djävulsutdrivning, har det även förkommit rikligt med religiöst färgade hot om att hamna i helvetet och liknande. Sådana redovisas och kommenteras i avsnittet om hot och hotfulla situationer. Följande tre exempel illustrerar upplevelser av hur det religiösa tvånget kunde se ut. Fick inte spela fia Fosterföräldrarna var medlemmar i en frikyrka och var djupt religiösa. var tvungen att gå i kyrkan och söndag. Hon fick inte dansa och inte spela fiaspel. berättar att det ibland var böne- möte i fosterhemmet. Som ny i fosterhemmet blev hon rädd när hon genom väggen hörde människorna skrika och tala i tungor. Ur referat person 363, kvinna född . De var hyperreligiösa. Fosterfadern påstod att han var lärjunge till . Inom kyrkan var han särskilt utsänd och satt alltid nära prästen i kyrkan. Barnen i familjen fick inte skratta . Under påsken fick de mycket lite att äta och de fick inte sjunga. Familjen hade inte heller någon TV under den första hälften av placering. Ur referat person 198, kvinna född . Fostermodern var religiös. Hon tvingade att be bön , före och efter maten, samt att läsa verser vid säng- gående. På fredagskvällarna skulle de lyssna på helgmålsbönen i radion Försummelse och övergrepp – resultat och på högmässan. Då skulle sitta still som ett ljus, orörlig. Fostermodern talade mycket om synd. Det tog sig uttryck på flera sätt. Bland annat fick inte låna böcker i skolan. Hon sa att var hin håle själv. Ur referat person 369, kvinna född . Fysiska bestraffningar med eller utan tillhygge och sexuella över- grepp utgör förstås allvarliga kränkningar av den fysiska integri- teten, men vi har valt att presentera dem i andra avsnitt. Här pre- senteras sådant som påtvingade, okänsligt genomförda gyneko- logiska undersökningar, tvångsklippningar, kroppsvisitationer och påtvingat naket umgänge med andra, dock utan uppenbar sexuell innebörd. 28 personer har berättat att de på olika sätt har blivit kroppsligt integritetskränkta under sina placeringar. I det följande ges några exempel på hur detta kunde gå till. Så fort kom till ungdomshemmet tvingades hon att genomgå en gynekologisk undersökning för att hon var en ful flicka. De skulle undersöka om hon var oskuld. Detta hade hennes barnavårdsman beslutat. berättar att läkaren som hon besökte skämdes över att behöva genomföra undersökningen. kunde heller inte förstå vad det var hon hade gjort. Jag kände mig verkligen pestsmittad. Ur referat person 418, kvinna född , övriga . Flickor som rymde tvingades göra gynekologiska undersökningar sedan de återkommit. De fick göra syfilis- och gonorréprov på det så kallade inne i : Det var väldigt otäckt. Ingen sa något eller förklarade varför. säger att hon bara har vaga min- nen av hur undersökningarna gick till: Jag vet att det sved och gjorde ont. Ur referat person 358, kvinna född . Försummelse och övergrepp – resultat 7.11.11Förnedrad och orättvist behandlad Det är 100 personer som har berättat att de på olika sätt har blivit förnedrade och orättvist behandlade under sina placeringar. Det finns flera olika varianter av denna kategori. De flesta har berättat att de blev felaktigt beskyllda eller utpekade som syndabockar. Många har också berättat om förnedringen när de på institutioner blev uppställda på led för att presumtiva fosterföräldrar skulle få välja ut viket barn de skulle ta. Andra har berättat om hur de för- nedrades inför andra barn t.ex. genom att få stryk offentligt. Ytter- ligare några har berättat om att de blev förlöjligade eller utsatta för lögner, svek och falska förhoppningar. I det följande presenteras några exempel på hur intervjupersonerna har berättat. Falska förhoppningar om sjömansskola Föreståndaren hade lovat att han skulle ordna så att kunde gå i sjömansskola efter avslutad folkskola, vilket var önskan. Men det blev inget av det. Istället bestämde föreståndaren att skulle börja i lantbruksskola och så blev det. Ur referat person 229, man född . Uppställd på led för presumtiva fosterföräldrar Flera berättelser handlar om hur det kändes att ställa upp sig på rad på barnhemmet för att väljas ut av fosterföräldrar. Någon berättar om hur barnen regelbundet fick gå ner i källaren och sätta sig framför en kvartslampa inför besöken. Det gällde att barnen hade fin färg och såg friska ut om de skulle bli valda. Det var bara de gulligaste som blev valda först, kommenterar en av intervjuper- sonerna. Det här kunde vara de enda tillfällena när barnen kläddes upp, flickorna fick rosetter i håret. Någon berättar hur pojkarna fick ta av sig på överkroppen när de radades upp, för att eventuella fosterföräldrar skulle se om de hade muskler tillräckligt för hårt arbete. En del berättar om hur de hoppades att bli valda och andra om hur de gjorde för att inte bli valda, som . kom det fint folk i pälsar och tittade på oss, för att se om det var någon de ville ha. minns att hennes syster sa åt henne att peta sig i näsan, dra ut rosetten i håret eller släppa en fis så att de inte skulle välja henne. Vi var så rädda att de skulle sära på Försummelse och övergrepp – resultat Ingen berättade om vad som hänt med mor och far. Ur referat person 34, kvinna född . Beskrivningar av orättvisa beskyllningar har förekommit i riklig omfattning. Vanligtvis har det handlat om att ha stulit något, pengar, mat eller godis som i följande exempel: fick jag och min syster våra första och enda cyklar. Vi hade långt till skolan och vi var väldigt glada för våra cyklar. var min cykel borta och efter ytterligare försvann cykel. Vi blev anklagade för att ha sålt våra egna cyklar. Vi var väldigt besvikna. Ur referat person 337, man född . De satte till och med fram karameller och sa åt mig att jag fick äta och när jag sedan tog, anklagade de mig för att stjäla och sa att jag nu hade bevisat att jag var en tjuv. Då hade dom stått och lurpassat på mig. Till slut ville jag att dom skulle slå ihjäl mig säger , för att då skulle det åtminstone bli ett slut på det. Ur referat, person 156, kvinna född . Intervjupersonerna har också berättat om att de har varit den ständiga syndabocken när något har gått sönder eller försvunnit eller att få skulden för något som någon annan hade gjort. har beskyllningarna handlat om den egna kroppens högst normala sätt att fungera, som i fall. När fick mens hävdade fostermodern att hon hade legat med pojkar. Då dängde hon till mig ordenligt. Hon slog tills blod rann i rumpan. Sedan ringde fostermodern runt till alla manliga klasskamrater och till grannbyarna intill. Ur referat person 369, kvinna född . 7.11.12Socialt isolerad, begränsad rörelsefrihet Det är 147 personer som har berättat att de på olika sätt hindrades från att umgås med andra under sina placeringar. handlade det om att de skulle arbeta istället. I flera fall har intervju- personerna också rapporterat om hur de varit hänvisade till sär- skilda utrymmen i bostadshuset eller uthus, med uttalade förbud att överträda vissa fysiska gränser och områden i huset och på går- den. Det kan också ha handlat om förbud att närvara vid högtider och bjudningar eller att följa med på skolresa. Åtskilliga berättelser har handlat om att känna sig utanför, att inte höra till resten av familjen och att inte få umgås med andra jämnåriga. Försummelse och övergrepp – resultat Vi skulle inte synas Per och kommer ihåg att de aldrig fick sitta med vid mat- bordet när det kom besök till familjen skulle inte synas. Inte heller fick han ta hem kompisar och han var förbjuden att umgås utan- för hemmet med andra barn. Per minns att han under de år som han bodde hos familjen var hos kamrater . Dessutom skulle de gå och lägga sig senast , även om andra barn var på besök och fick vara uppe. Att få titta på TV var det inte tal om, än mindre att familjen kvällsfikade tillsammans. Ur referat person 323, man född , resandefolket samt referat person 316, kvinna född , resandefolket. Fick inte umgås med jämnåriga Flera intervjupersoner berättar om att de hölls isolerade från kon- takter med andra barn och normala fritidsaktiviteter som bio, dans, sport. förstod de inte varför. Här följer två exempel på detta. Jag fick inte umgås med vänner. Från 1-6 gick jag i , sedan i . Jag fick aldrig åka på skoldanser, men jag rymde ut genom fönstret på andra våningen och liftade in till . Men de åkte och letade reda på mig och då fick jag åka hem och fick utegångs- förbud. Ur referat person 256, kvinna född . berättar om hur hon hindrades att umgås med sina kamrater på ett normalt sätt och hon minns särskilt när hon stoppades från att följa med klassen på en skolresa till på grund av att det var synd. Ur referat person 49, kvinna, född . 7.11.13Kontrollerad kommunikation, dagbok, telefon och post Att få sin post öppnad och att inte kunna prata ostört i telefon har hört till vardagen i barndomen, berättar flera intervjupersoner. Några har även berättat att deras dagböcker har blivit lästa. Även kontroll av övrig kommunikation, vid till exempel tillsyns- eller släktingbesök har förekommit i olika varianter. Detta skedde van- ligtvis med hot om straff om barnet avslöjade något ofördelaktig om den vård som bedrevs. Om hot och hotfulla situationer kan läsas i ett särskilt avsnitt. Försummelse och övergrepp – resultat 60 personer har berättat att de på olika sätt utsattes för den här typen av kontroll under sina placeringar. var en av dem: Jag fick inte ringa, inte skriva brev, men jag lyckades i alla fall smuggla ut ett brev som jag skickade till mamma där jag berättade om hur dom behandlade mig och att jag ville att hon skulle hjälpa mig. Hon har ritat fostermor som slår henne med en sopkvast. berättar att hon skrev brevet i omgångar, när hon fick tid, och gömde det under madrassen. Ur referat person 155, kvinna född . 7.11.14Berövad ägodel eller djur