sou · GXB375d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Det kan vara en fördel med en ganska fin NYKO-indelning för hela landet som är tillgänglig för alla. Problemet är att det är stor kvalitetsskillnad mellan tättbefolkade och glest befolkade områden i . Myndigheten för samhällsskydd och beredskap: Skulle eventuellt orsaka att vissa analyser blir svårare att göra. De flesta inom myndigheten berörs inte av frågan om församlingarna. Om nyckelkodsområdena registrerades skulle det vara möjligt att göra analyser som inte görs . Det förekommer att uppgifter om nyckelkod eller koordinat lämnas i samband med att uppgifter om olyckor lämnas till myndigheten. : Verket redovisar i egenskap av statistikansvarig myndighet årlig statistik på riks-, läns-, kommun- och skolnivå. Det förekommer ibland önskemål om att kunna finfördela kommunstatistiken och i vissa undersökningar samlar verket in uppgifter från stadsdelar. Om utredningen föreslår ett annat alternativ kommer verket troligen att följa det förslaget i de fall verekt har behov av en mer finfördelad geografisk indelning. : Om alternativ 1 [Församlingsindelningen behålls]: Nej. Om alternativ 2 [Församlingsindelningen slopas och en ny indelning införs]: Beror på hur den nya indelningen kommer att se ut. Viktigt att kunna koppla äldre koder till ny indelning. Om alternativ 3 [Församlingsindelningen slopas och ingen ny indelning införs]: Kan myndigheten bara koppla äldre koder till ny indelning/fastighet får det inga större konsekvenser. Utan denna koppling blir det problem vid bland annat statistikframställning. inser att församlingsindelningen blir en mer instabil indelning. : Tror inte att det blir det några konsekvenser som inte går att överbrygga. kommun: Folkbokföring och all statistik följer folkbokföringsadresser och nyckelkoder : Egentligen inte, men en geografiskt mera avgränsad indelning än kommun vore av värde i statistiksammanhang, och då baserad på fastighet/NYKO. samkörs befolkningsregistret för med kommunernas nyckelkoder på sexställig nivå. Uppgifterna används för indelning i vårdcentralers betjäningsområden, distriktssköterskeområden med mera. Ger möjlighet till samordning med den primärkommunala områdesindelningen. Kommuner och Landsting: Uppgifter om skattekraft med mera är ett nödvändigt underlag för kommundelsutredningar. Det förekommer att kommuner vill delas upp i två eller flera kommuner. Ofta utgör då församlingarna byggstenar i de nya kommunerna. Ett skäl till det är att en ny kommun måste ha ett sådant befolkningsunderlag att den blir bärkraftig. Uppgift om skattekraft kan fås på församlingsnivå. Det är möjligt att beräkna skattekraft utifrån antalet invånare, men det innebär mer arbete. När man pusslar ihop en ny kommun behövs därför en indelning som är större än fastighet. Väljs alternativet att nyckelkodsområdena eller annan indelning bildar utgångspunkten för ny indelning är det önskvärt att indelningen görs så att tidigare församlingsindelning kan rekonstrueras. Den nya indelningen som utgår från nyckelkodsområdena skulle kunna vara en mindre byggsten, som kan läggas samman till någon fryst församlingsindelning, exempelvis församlingsindelningen /2000, för att kunna tillgodose även historiska intressen. Statens arkiv – i : Inga omedelbara större konsekvenser, i alla fall inga vi kan bedöma . Svarande som förordat valdistrikt i : Har lämnat fältet för konsekvenser tomt men lämnat följande kommentar. egna statistikuttag sker som regel på kommun- eller högre nivå. I vissa andra sammanhang finns behov av en geografisk indelning under kommunnivå. I expansiva kommuner som exexmpelvis är NYKO-områdena föränderliga . Dock finns ett behov att i kommunerna kunna bryta ner statistik på lägre nivå än kommun. När det gäller indelning och kodsättning av valdistrikt bör synpunkter beaktas. Svarande som förordat en indelning som motsvarar gamla sockengränser : har ingen egen verksamhet, men ska tillsammans med Lantmäteriet som nationell ortnamnsmyndighet ansvara för att god ortnamnssed iakttas i statlig och verksamhet samt värna om det immateriella kulturarv som ortnamnen utgör, och då har sockenindelningen ett stort värde. I denna verksamhet är arkiv och samlingar beroende av kontinuitet i rikets indelning. Skulle staten använda en indelningsform utan någon anknytning till socknarna innebär det uppenbara svårigheter i bland annat statistik-, utrednings- och forskningssammanhang. Lantmäteriet använder i ortnamnsverksamhet jordregistersocknen såsom den såg ut vid övergången till det nya kommunbaserade fastighetsregistret mellan 1976 (län) och 1995 (). Denna indelning finns digitalt lagrad i myndighetens grunddatasystem och används för redovisning bland annat på fastighetskartan. Myndigheten har även för avsikt att använda denna sockenindelning som grund i det normerande ortnamnsregistret. Myndigheten har när det gäller denna indelningsgrund samordnat detta med sockenindelning. Myndigheten behöver i denna verksamhet en stabil indelningsgrund för att kunna följa allmän kartläggning och fastighetsbildning över tiden. Socknarna och sockennamnen utgör kärnan i den svenska administrativa indelningen, inom vilken namnen på gårdar och byar är unika. En återanvändning av dessa skulle vara en åtgärd som har stor praktisk betydelse för oss, men även ett kulturvårdande värde i samhället. Ortnamnen utgör en strategisk del av landets immateriella kulturarv och de tidigare socknarna och sockennamnen utgör kärnan i den svenska administrativa indelningen. En återanvändning av jordregistersocknen för dessa sammanhang skulle innebära stora värden för kontinuiteten i det svenska samhället. Begreppet god ortnamnssed måste även anses innefatta bevarande och förvaltande av sockennamnen och dess användning i officiella sammanhang. : Den nuvarande indelningen har redan skapat stora problem i adresshänseende. Gatunamn, adressområdesnamn som tidigare skiljts åt med församlingskod måste nu skiljas på annat sätt vid lagring och utbyte av adressinformation. Att helt slopa den enda geografiska indelningen som är mindre än en kommun får mycket negativa konsekvenser vid förande och uppdatering av register över giltiga postadresser. Allteftersom det skett sammanslagningar av församlingar har indelningens geografiska betydelse nästan helt försvunnit. Eftersom det då inte finns några andra alternativ att bestämma en plats belägenhet geografiskt så använder många andra distributörer postadressen istället för att ange en plats. Det är inte avsikten med postadresser. Det som saknas är en hänsyn till de affärsmässiga och kommersiella verksamheternas behov. För att effektivt utföra indelningar av geografiskt behövs det stabila geografiska områden som företag kan relatera till. En geografisk indelning är ett måste för mer effektiva och miljövänliga transporter och samordningar. : Om utredningen väljer någon av de andra alternativen försvårar det möjligheten att följa upp i ett långsiktigt perspektiv, spegla historien och ge oss nödvändig kontinuitet bakåt i tiden, för exempelvis forskning, arkiv, statistik och annat. De sockengränser som då var aktuella finns bevarade på fastighetskartan och de finns även digitalt lagrade hos Lantmäteriet. Om förslag genomförs skapas en mycket konkret uppgift för socknarna. En stor fördel är att man får hanterbara, stabila och oföränderliga storheter. Detta förslag ligger i linje med det försvar av socknen som den svenska hembygdsrörelsen och släktforskarrörelsen i många sammanhang givit uttryck för och som RAÄ tidigare formulerat utförligt ibland annat sitt remissvar på SOU 2000:17 (dnr 300-1924-2000). Som framgår där är skälen att värna om socknen många och tunga. Vi är inte betjänta av ett föränderligt skikt till, alltså ett territoriellt skikt som snart börjar flyta, det vill säga drabbas av sammanläggningar, gränsförändringar, splittringar av samma slag som vi nu ser hos församlingarna. Då har vi ju inte löst problemet utan fördubblat det? Ett annat viktigt argument för en statisk indelning är att sockenskiktet används i RAÄ:s e-tjänster för publicering av kulturarvsinformation. : Institutet – och många andra – har samlingar (bland annat världens största ortnamnssamlingar) som är helt baserade på och följer den gamla sockenindelningen. Dagens mycket föränderliga församlingsindelning kommer aldrig att kunna användas i dessa sammanhang, det vill säga historisk forskning av många olika slag. De gamla socknarna och sockennamnen utgör alltsedan medeltiden kärnan i den svenska administrativa indelningen, inom vilken namnen på gårdar och byar alltid är unika. återanvändning av dem i dessa sammanhang skulle vara en åtgärd av synnerligen stort kulturvårdande värde. (): Det skulle få stora konsekvenser för förbundets verksamhet. Hembygdsrörelsen använder inte nuvarande församlingsindelning och har därför svarat nej på samtliga alternativ under fråga 1. Däremot är hela förbundets verksamhet uppbyggd efter ett närliggande begrepp, nämligen den äldre sockenindelning som i huvudsak motsvarar den situation som rådde års kommunreform. Den ligger till grund både för förbundets administrativa indelning i föreningar (cirka 1 900 stycken), för arkivering och registrering av ett samlat arkivmaterial som uppgår till många miljoner handlingar, för en regelbundet insamlad statistik (icke officiell) rörande verksamheten och inte minst för den lokalhistoriska forskning som utgör en av rörelsens grundstenar. En mycket stor del av hembygdsrörelsens cirka 450 000 medlemmar ägnar sig åt denna typ av forskning, som till stor del är person- eller byhistoriskt anknuten och bygger på historiska folkbokföringsuppgifter. Att finna ett folkbokföringsbegrepp som är så nära anknutet till den äldre folkbokföringens geografiska indelning som möjligt skulle inte bara vara en garant för kontinuiteten inom denna forskning, utan också underlätta hela förbundets verksamhet. Historieforskning på mikronivå av det slag hembygdsrörelsen bedriver har visat sig ha stor betydelse för demokratiseringen av historien, en betydelse som vi förutser kommer att öka ytterligare . Att underlätta denna forskning genom att bibehålla kontinuiteten i folkbokföringsbegreppet är en kulturfråga av stor dignitet. vill särskilt understryka betydelsen av att ett nytt folkbokföringsbegrepp är territoriellt baserat, omfattar stabila, inte alltför stora enheter och framför allt utformas i kontinuitet med både det befintliga och det historiska. Att välja ett folkbokföringsbegrepp som i alltför hög grad skiljer sig från det nuvarande, och som dessutom är föränderligt, kommer att försvåra både kulturhistorisk forskning, användande av arkivmaterial och museisamlingar, möjligheten att ta fram långa befolkningsstatistiska serier etcetera. Med ett föränderligt folkbokföringsbegrepp som exempelvis kommuner, församlingsindelning eller valdistrikt kommer det att bli omöjligt att på upprätthålla denna kontinuitet med hjälp av databaser och översättningsnycklar. att brytas, med oöverskådliga konsekvenser inte bara för SHF:s verksamhet utan för det svenska kulturarvet i stort. SHF samverkar i denna fråga med . SHF har valt detta alternativ eftersom indelningen bäst överensstämmer med det sockenbegrepp som tillämpas inom hembygdsrörelsen, svenskt musei- och arkivväsen och kulturmiljövård. förordar också att enskilda folkbokförs i den nya geografiska indelningen. Förbundet har lämnat ett svar som i stort sett är identiskt med Hembygdsförbunds svar. Härutöver framgår att församlingsindelningen ligger till grund både för registrering av personuppgifter och inte minst för den lokalhistoriska forskning som utgör en av rörelsens grundstenar. En mycket stor del av de hundratusentals släktforskare ägnar sig åt denna typ av forskning, som till stor del är person- eller sockenhistoriskt anknuten och bygger på historiska folkbokföringsuppgifter. Slutligen vill förbundet peka på att det är angeläget att en geografisk indelning måste vara lokaliserande. Allteftersom församlingar slås samma blir de allt mindre lokaliserande. Svarande som förordat andra alternativ kommun: Kommunen – som förordar att församlingsindelningen slopas och ersätts av en annan indelning – har lämnat fältet för konsekvenser tomt, men lämnat följande kommentar. kan en kommun vara en för stor administrativ enhet, i de fallen har församlingsnivån varit intressant. Kommunen har ingen bestämd uppfattning om vilken indelning som bör ersätta församlingen. Någon nivå att få ut statistik på under kommunnivån är användbart (i den egna kommunen finns NYKO-områdena men de har man ju inte fri tillgång till när det gäller de andra kommunerna). Kommunerna har behov av att ha tillgång till mindre indelning även av andra kommuner än den egna. Församlingen används ofta . : Förbundet – som i första hand har förordat att församlingsindelningen ersätts av församlingsindelningen /2009 – anför att det skulle innebära ändrade rutiner för försäkringsbolagens prissättning eftersom en av de faktorer som används inom skadeförsäkring (kan vara försäkring för personbil, boende eller företag) är församlingstillhörighet. ring ska erbjuda ett skydd mot vissa ekonomiska förluster på grund av oväntade och plötsliga händelser. Det måste vara möjligt att bedöma om händelsen kan komma att inträffa och vilken ekonomisk belastning den kan komma att innebära. Hur stor risken är för att en person ska drabbas av en skada beräknas av försäkringsbolagen. Med dessa beräkningar som grund sätts den premie som försäkringstagaren ska betala. : Verket – som förordar att församlingsindelningen ersätts av en annan stabil indelning – anför att eftersom LKF är ett centralt begrepp i informationssystem, skulle omfattande förändringar behöva genomföras. Församlingsindelningen slopas och ingen ny indelning införs Svarande som förordat att församlingsindelningen slopas och ingen ny indelning införs har redovisat följande konsekvenser om församlingsindelningen behålls eller en ny indelning införs: Arbetsförmedlingen, kommun, , i , kommun, kommun och : Dessa har svarat att det inte får några konsekvenser om något annat alternativ genomförs eller lämnat fältet för konsekvenser tomt. kommun har lämnat följande kommentar. I finns två församlingar nämligen med 46 000 inv. och Torsäng med 2 000 inv. Församlingsgränsen går i princip rakt igenom två tätorter. Någon praktisk användning av att kommunen är uppdelad i dessa två församlingar finns inte för kommunen. I planeringssammanhang används NYKO-systemet. stad: Kommunen använder församlingsindelningen eftersom den finns, men de kan lösa det behovet på andra sätt. Om det däremot skulle införas en ny indelning kommer det sannolikt att ställas krav på att uppgifter ska kunna redovisas utifrån den nya indelningen. Alternativ 2 (slopa församling + ny indelning) skulle därför kräva mer administrativt jobb i kommunens verksamhet. Lantmäteriet: Alternativ 1 [Församlingsindelningen behålls] innebär stora underhållskostnader för myndigheten, om församlingsgränserna ska ajourhållas och vara uppdaterade. Alternativ 2 [Församlingsindelningen slopas och en ny indelning införs] innebär att en ny gräns behöver ajourhållas. Om en ny gräns inte behöver ajourhållas, utan ska ligga som ett statiskt skikt i kartan får alternativ 2 inte så stora konsekvenser. Myndigheten har fortfarande behov av en indelning mindre än kommun men större än trakt i fastighetsregistret. Denna behöver dock inte vara kopplad till folkbokföring. Indelningen bör vara stabil över tiden. Oavsett vad som väljs kommer nog övergångsregler att behövas. har lämnat följande kommentar. Församlingsgränserna är på väg att försvinna från den kommunala verksamheten. Exempelvis byter valdistrikten namn från att ha haft anknytning till församling till namn som har anknytning till stadsdel etcetera. Kommunen har slutat beställa statistik på församlingsnivå. Att folkbokföra människor på någon annan geografisk enhet än fastighet och kommun är knappast någon idé. Detta är även viktigt för att få en god hög kvalitet på folkbokföringen något som är mycket viktigt för kommunerna. i : I det fall mindre enheter än kommuner erfordras som statistikgrund bör detta kunna skapas exempelvis genom summering av fastigheter för visst område. Det finns exempel på stödområden som bygger på församling som inte längre existerar utan har gått upp i annan församling. Det talar för att systemet kan anpassas till alternativ 3 [Församlingsindelningen slopas och ingen ny indelning införs]. i har lämnat följande kommentar. i hänvisar till svar. fastighetstaxeringsverksamhet: Församlingsindelningen är egentligen bara en belastning för fastighetstaxeringen. Verksamheten har i princip ingen nytta av den. Dyrt och betungande arbete att omstrukturera fastighetstaxeringsregistret med en annan indelning som myndigheten heller inte själv har någon nytta av. En ändring påverkar dessutom alla utprodukter (deklarationer, beslut) som redovisar församling. folkbokföringsverksamhet: Folkbokföringsverksamheten behöver inte församlingsbegreppet för egen verksamhet. Uppgiften finns inbyggd i många formulär och aviseras till Navets kunder. Många av dessa använder detta begrepp. Statens arkiv – i och : Om man väljer alltför stora geografiska indelningar kan detta få konsekvenser för forskningen . Statens arkiv – i Östersund:. Vad gäller den nuvarande församlingsindelningen så ser vi inget hinder i att den slopas. Vi använder den inte för egen del utan använder i stället indelningen som den såg ut . Vi ser heller inget direkt behov av att församlingsindelningen ersätts av en ny geografisk indelning. Däremot är det viktigt att informationen i stället kodas så att man se eller göra urval efter tidigare församling, eller annan geografisk tillhörighet. kommun: Nyckelkoderna är inte lämpliga. De är också instabila inte minst i växande kommuner. För speciella behov nyttjas GIS för alternativa indelningar. Nackdelen med att ta bort församlingsindelningen är att långa tidsserier över exempelvis befolkningsutvecklingen blir avbruten och inte kan följas. Drabbar små kommuner utan annan indelningen samt forskning. kommun har lämnat följande kommentar. I takt med att församlingar sammanslås blir församlingsindelningen allt mindre användbar för samhällsplaneringens behov. Det är viktigt att en fastighet kan ges unik identifikation även om kommunindelningen skulle förändras eller slopas. har lämnat följande kommentar. Mest avgörande är för att få uppgift om nya församlingar. Alternativ 2 [församlingsindelningen slopas och en ny indelning införs] och 3 [församlingsindelningen slopas och ingen ny indelning införs] är egentligen likvärdiga för myndigheten eftersom den redan har en underindelning. Dagens valdistrikts- och valkretsgränser är inte bundna till församlingsgränser även om de i viss mån säkert fortfarande sammanfaller. Personer folkbokförda på församlingen hänförs till ett visst i förväg utvalt valdistrikt inom varje församling. Om en ny församling tillkommer utser myndigheten ett sådant distrikt i den nya församlingen. I de kommuner som bara består av en församling förs alla således till ett enda valdistrikt vilket skulle bli konsekvensen i alla kommuner om man slutar folkbokföra på församling. Om man överväger annan underindelning måste myndigheten i alla fall hålla sig till valdistriktsvalkretsindelningen. har lämnat följande kommentar. Om församling upphör som begrepp vid folkbokföring måste de personer som är skrivna på församling bli folkbokförda på annat sätt. Helst hade kommunen sett att personer skrevs på den fastighet de verkligen befinner sig, exempelvis vårdhem, hos släkting. Församlingsindelningen behålls och kompletteras med ytterligare en indelning Svarande som förordat att församlingsindelningen behålls och kompletteras med ytterligare en indelning har redovisat följande konsekvenser om församlingsindelningen slopas eller inte kompletteras med ytterligare en indelning: SCB: Myndigheten förordar att församlingsindelningen kompletteras med nyckelkodsområden (NYKO). Om församlingsindelningen slopas kan SCB ej längre erbjuda statistik över församlingarna till exempelvis , kommunerna, media och allmänheten. Om i fortsättningen själva underhåller ett register med kopplingen fastighet – församling så kan SCB på uppdrag av skapa statistik till just . Församling är en indelning som gemene man är relativt väl införstådd i. Att ersätta denna med en för allmänheten mer okänd indelning skulle vara olyckligt. Om NYKO används måste de olika NYKO namnsättas på ett mycket tydligt sätt samt kartor som visar var de ligger måste erbjudas. Detsamma gäller oavsett vilken ny indelning som väljs. Oavsett val av indelningsvariabel är det av yttersta vikt att kvaliteten på variabeln säkerställs. Om NYKO väljs som indelningsgrund är det viktigt att samtliga fastigheter placeras i korrekt NYKO vilket inte alltid är fallet med dagens indelning. : förordar att församlingsindelningen kompletteras med församlingsindelningen /2000. Jämförande studier/forskning kan inte göras då tidigare studier bygger på församlingsindelningen. Stora utskick kräver ytterligare indelningar. Det känns enklare med ett namngivet område exempelvis Domkyrko norra (=valkrets). Vissa datoriserade arkivregister medger uttag på namngivet område, exempelvis församling. Vid förändring av indelning måste systemen anpassas och tidigare indelning översättas. Det är ett problem att församlingar slås samman eftersom det försvårar jämförelser mellan forskningsstudier. vill ha en stabil indelning som knyter an till församlingsindelningen innan sammanslagningarna. De tidigare församlingarna kan då ses som delmängder i en större nuvarande församling. Den kompletterande indelningen utifrån den tidigare församlingsindelningen bör behålla de tidigare församlingsnamnen. Forskning som inleds utgår emellertid från dagens indelningar. : Kommunen förordar att församlingsindelningen kompletteras med nyckelkodsområden (NYKO) och anför att det får konsekvenser om en annan lösning väljs, men redovisar inte dessa konsekvenser. Kommunen har också lämnat följande kommentar. Nyckelkodsområdena är det som är mest väsentligt för kommunen. Församlingsindelningen /2000 behöver inte införas. Swedma: Bolaget förordar att församlingsindelningen kompletteras med annan stabil indelning, men lämnar fältet för konsekvenser tomt. En kompletterande geografisk indelning bör enligt Swedma vara så som möjligt , det vill säga inte påverkas nämnvärt om befintlig struktur i samhället ändras (exempelvis folkmängd, postnummer). Indelningen bör hållas inom kommungräns för att få hela enheter från län kommun nytt kluster. Den nya indelningen borde kunna bli kommundel eller liknande. Det spelar ingen roll vilken lösning som väljs Svarande som angett att det inte spelar någon roll vilket alternativ som väljs har redovisat följande konsekvenser och kommentarer, flertalet per telefon i samband med att frågor ställts om enkätsvaren, se också avsnittet Metod: Arbetslöshetskassornas samorganisation (SO): Organisationen bedömer att a-kassorna inte använder sig av församlingsindelningen och att frågan därmed inte är av intresse för a-kassorna. Företagarna: använder inte församlingsindelning. De får inte heller några signaler från de företag som är medlemmar i om att Företagarna ska agera på något sätt i frågan om församlingsindelningen. : Verket får inga signaler från lärosätena om att det finns ett behov av församlingsindelningen. kommun: Kommunen har bara en församling, nämligen . Nyckelkoderna har dock satts efter tidigare församlingsindelning, nämligen respektive . : Verket har ingen uppfattning om det eventuella behovet av församlingsindelningen hos privata företag. (): NNR uppger att deras uppdrag att är att granska befintliga och kommande regler som företagen är skyldiga att följa. De har bedömt att vår enkät inte avser några sådana regler. NNR har ingen uppfattning om företagare kan påverkas av våra förslag. (): PTS vet inte om post- och teleföretagen har något behov av församlingsindelningen.