sou · GYB328 · 2010-04-29 00:00:00 — Vidare har ett regeringsuppdrag att göra en liknande satsning inom naturvetenskap och teknik. Inom projektet kommer bl.a. en seminarieserie att hållas 23Thunberg, H. & , L. Gymnasieskolans mål och högskolans förväntningar, s. 1. 24Teknikdelegationens egen undersökning av niondeklassares attityder visar t.ex. att få ungdomar, och i synnerhet få kvinnliga elever, gör kopplingen mellan teknikämnet och framtida utbildningsval. Teknikdelegationen Rapport 2009:2, s. 11. 25Brev till KTH Dnr. med fokus på de förestående förändringarna i gymnasieskolan.26 Delegationen ser positivt på initiativ av detta slag. För att studentrekryteringen till högskoleutbildning inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT ska kunna fungera bättre än , måste samarbetet med gymnasieskolan stärkas. Kraven på högskolan att leverera utbildning av hög kvalitet växer i takt med att kompetenskraven ökar i samhället. Frågorna vad som utgör hög kvalitet och hur detta ska mätas är komplexa, och att göra en heltäckande definition faller utanför Teknikdelegationens uppdrag. Emellertid menar delegationen att det finns några kvalitetsfrågor av särskild vikt för högskoleutbildning inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT som bör lyftas fram. Detta görs nedan. I det målstyrda svenska systemet har högskolan ansvar för utbildningens kvalitet, och granskar i efterhand att den lever upp till detta ansvar. Granskningsresultaten presenteras dels i utvärderingsrapporter för varje enskilt huvudområde och yrkesutbildningsprogram, dels i uppsummerande analyser. Efter en avslutad sexårscykel av utvärderingar drar slutsatsen att svensk högre utbildning generellt håller god standard, något som de internationella experter som medverkat i bedömningarna bekräftar. Många tekniska och naturvetenskapliga utbildningar lyfts fram som särskilt goda exempel, och relativt få får sådana anmärkningar att det leder till ifrågasättande av examensrätt.27 Särskilt relevanta för Teknikdelegationens uppdrag är utvärderingar av civilingenjörsutbildning, högskoleingenjörsutbildning, matematik, biologi, kemi, geovetenskap, datavetenskap och datalogi, astronomi, fysik, hydrologi och meteorologi samt miljövetenskap, miljöteknik och miljö- och hälsoskydd.28 26Uppdrag till att genomföra utvecklingsinsatser inom matematik, naturvetenskap och teknik. 27Högskoleverket 2007:31 R s. 101. 28Utvärderingsresultaten ska ses med reservation för de förändringar som utbildningarna genomgått . Många av dessa utvärderingar pekar på liknande utmaningar i form av otillräcklig studenttillströmning och pressad arbetssituation för lärarna. Det är dock inte möjligt att dra hela området över en kam eftersom förutsättningarna varierar. När det gäller civilingenjörsutbildningarna konstateras att dessa håller god kvalitet och att de spelar en viktig roll för svensk ekonomi och industri. Dessutom fastslås att utbildningarna står sig väl i den internationella konkurrensen. Som styrkor identifieras en hög vetenskaplig kompetens inom lärarkåren, god forskningsanknytning och bra infrastruktur. När civilingenjörsutbildningarna uppmanas till åtgärder görs därför detta i perspektivet av att förbättra en redan på många sätt bra utbildning.29 För högskoleingenjörsutbildningarna visar utvärderingen att de flesta håller god kvalitet, men att det på vissa håll finns brister vad gäller kärninnehållet inom matematik och teknik. Sjunkande förkunskaper hos studenterna ses som ett hot mot utbildningskvaliteten. Utvärderingen identifierar också ett behov av ökad internationalisering för att bättre förbereda för en global arbetsmarknad.30 Utvärderingen av matematik tar upp de dilemman som följer av att i hög grad vara en stödfunktion till olika yrkesutbildningar, och problemen med stor variation i studenternas förkunskaper. Utbildningarna anses också behöva förbättra sin anknytning till en arbetsmarknad där matematiker ses som ett bristyrke. konstateras att utbildningarna generellt håller god standard och att verksamheten är ambitiöst uppbyggd av engagerade lärare.31 Även i utvärderingen av biologi är studenternas förkunskaper ett stort tema liksom bristen på rekryteringsunderlag. Vidare konstateras att många utbildningar har en svag eller otydlig anknytning till kommande arbetsliv. Generellt sett bedöms dock utbildningskvaliteten vara god eller utmärkt.32 Liknande utlåtanden ges i utvärderingen av kemi, där i synnerhet utbildningens goda forskningsanknytning lyfts fram.33 Även utbildningarna i astronomi, fysik, hydrologi och meteorologi, samt datalogi och datavetenskap bedöms ligga på en god nivå. De brister som upptäckts handlar i hög grad om alltför små och därmed begränsade utbildningsmiljöer.34 Också i geovetenskap framhålls att utbild- 29Högskoleverket Rapport 2006:8 R, s. 9. 30Högskoleverket Rapport 2003:20 R. s. 5. 31Högskoleverket Rapport 2002:5 R, s. 17-19. 32Högskoleverket Rapport 2006:14 R, s. 5. 33Högskoleverket Rapport 2003:19 R, s. 5. 34Högskoleverket Rapport 2001:13 R, s. 5, Rapport 2005:15 R, s. 5. ningarna generellt håller god kvalitet. kritiseras de för att vara alltför ensidigt forskningsförberedande och rekommenderas att satsa mer på tillämpningar.35 Utbildningarna i miljövetenskap, miljöteknik och miljö- och hälsoskydd har en delvis annan karaktär på grund av sin tvärvetenskaplighet. Många av dessa utbildningar är nya, och denna utvärdering visar på ett behov av att bygga upp en tydligare identitet och starkare forskningsanknytning.36 I sammanfattning drar Teknikdelegationen slutsatsen att svensk högskoleutbildning inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT generellt sett håller måttet. Jämfört med andra utbildningsområden i högskolan är det relativt få utbildningar inom fälten matematik, naturvetenskap, teknik och IKT som inte når upp till ribban. Det går också att hitta många goda exempel, t.ex. när det gäller stark forskningsanknytning, hög studietakt, stor andel disputerade lärare och hög övergång till forskarutbildning. Den utvärderingsmetod som har använt har dock varit bättre på att fånga lägstaän högstanivåer.37 Därför är det svårt att veta hur stor andel av utbildningarna som verkligen når toppskiktet. Allt tyder dock på att godkänt inte kommer att vara tillräckligt . Med tanke på de krav som samhället ställer och de utmaningar som förestår, behöver ambitionerna vara höga. De utbildningar som ska förse med spetskompetens inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT måste ligga i absoluta frontlinjen. För att kunna göra detta, menar , är vissa utvecklingsområden särskilt betydelsefulla. Dessa presenteras i korthet nedan. Genomströmning är ett problem framför allt på civilingenjörs- och högskoleingenjörsutbildning. Många av dessa utbildningar har problem med att studenterna tar betydligt på sig att ta examen än vad programlängden stipulerar, samt att alltför många hoppar av . 35Högskoleverket Rapport 2004:13 R, s. 5-6. 36Högskoleverket Rapport 2003:10 R, s. 7. 37Det nya kvalitetsgransknings- och resurstilldelningssystemet kommer att premiera hög kvalitet. Frågan har även diskuterats av (RiR 2008:19 Hög kvalitet i högre utbildning?) som menar att kvaliteten i svensk högskola kan beskrivas som god men inte som genomgående hög. KTH i samarbete med fem andra lärosäten genomfört på uppdrag av regeringen, konstateras att det inte är någon hållbar lösning att göra stora överintag för att kompensera för de studenter som inte fullföljer utbildningarna. I stället bör genomströmning ses som en kvalitetsfråga för lärosätena och ett tecken på att det finns ett behov av att arbeta med utbildningarnas struktur och innehåll. Ung Ingenjör lyfter särskilt fram tydlig programstruktur och kunskapsprogression som nyckelfrågor.38 Teknikdelegationen delar denna syn. Kopplingen till pedagogisk utveckling (avsnitt 6.5 nedan) och studenternas behov av en röd tråd i utbildningen är tydlig. Det kan finnas vitt skilda förklaringar till att studenter tar på sig för att ta examen, t.ex. att de får arbete före studiernas slut eller att bristande förkunskaper försenar studierna. Därför kan också definitionen av genomströmning variera och har det inte funnits någon gemensam mätmetod, något som har försvårat utvecklingsarbetet. Inom Ung Ingenjör utarbetades en metod (s.k. fotavtryck) som kan användas av alla, vilket gör det lättare att analysera problem och framgångsfaktorer. Detta arbete är viktigt då retention, dvs. förmågan att behålla studenter, blir en allt viktigare kvalitetsfaktor. Som konstateras i avsnitt 3.2 är könsfördelningen bland studenterna sned inom flera av de områden som ingår i delegationens uppdrag. Både inom naturvetenskapen och på de tekniska yrkesutbildningarna finns tydliga mönster kring vilka utbildningsinriktningar som kvinnor respektive män väljer. Två av de fält där kvinnor är särskilt underrepresenterade är IT/datateknik och elektroteknik. Detta är problematiskt både av rättviseskäl och ur effektivitetssynpunkt. Dels kan kvinnor gå miste om en bra karriär. Dels kan det vara en förlust för arbetslivet, som vill kunna rekrytera de bästa - och dessa kan lika gärna vara kvinnor som män. Inom IT-sektorn ser man att I förlängningen innebär detta en risk för att en hel bransch utvecklas utan kvinnors deltagande. Utifrån vetskapen om att mångfald ökar kreativiteten och därmed teknikutvecklingen kommer även den ekonomiska tillväxten att påverkas.39 38Redovisning av regeringsuppdrag KTH Dnr. 39KTH Jämställd IT-utveckling för ökad tillväxt, s. 5. Många av de högskolor som ger utbildningar som har sned könsfördelning har lagt ner arbete på att bryta dessa mönster. En vanlig metod har varit informationskampanjer riktade mot kvinnor. Resultaten av dessa har varit magra vilket gjort att man fått tänka i nya banor. På gjordes i samband med en större utbildningsöversyn en analys av de hittillsvarande rekryteringsförsöken. Slutsatsen därifrån är att alltför många initiativ grundar sig på en föreställning om att det är kvinnorna det är fel på och att det bara handlar om att de ska förmås ta till sig information om utbildningarna. Det är en förenklad analys som bygger på en övertro på informationens makt. I stället bör rekryteringsarbete utgå från att det är värderingar och möjlighet till identifikation som styr utbildningsvalen. Med andra ord har utbildningsval med förväntningar att göra, och utbildningar uppfattas inte som könsneutrala. Datateknik, IT och elektroteknik är begrepp som väcker en rad förutfattade meningar till liv och utbildningarna kan själva ge signaler som kan attrahera vissa ungdomar men avskräcka andra.40 Teknikdelegationen delar dessa slutsatser och menar att det därför inte finns några genvägar till att åstadkomma en jämnare könsfördelning på de aktuella utbildningarna. För det första, måste utbildningsanordnarna ha en förståelse för de attityder och värderingar som styr ungdomars val, såsom diskuteras i kapitel 4. Detta måste vara basen i alla rekryteringsinsatser. För det andra, behöver de på ett medvetet och reflekterat sätt koppla detta till sin egen verksamhet, både till utbildningarnas utformning och faktiska innehåll och till hur de presenteras utåt t.ex. i form av studiesocial miljö. Jämställdhet blir då en kvalitetsfråga. Det betyder att om medvetenheten om frågorna påverkar utbildningarnas utformning och innehåll på ett relevant och konstruktivt sätt, kommer också utbildningarnas kvalitet att höjas. Kurslitteraturen väljs mer omsorgsfullt, lärarna bemöter sina studenter på ett mer genomtänkt sätt, tolkningen av vad som är viktigt i utbildningen skärps och studiemiljön förbättras. Hur högskolan fungerar som arbetsplats är också viktigt. Ett intressant exempel på hur högskolor kan arbeta för ökad jämställdhet inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT finns i det brittiska certifieringssystemet . Lärosäten som vill bli medlemmar ska möta specificerade krav, som inkluderar att 40 Ottemo, A. Rekryteringsarbete och genusmönster i rekryteringen till utbildningar på EDITZ-området, s. 3. ledningen förbinder sig att arbeta för en jämställd arbetsplats. Certifieringsprocessen handlar i hög grad om självvärdering och diskussion. Inom skapas tillfällen till erfarenhetsutbyte och kunskapsspridning.41 Enligt högskolelagen ska högskolan samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet. All utbildning, dvs. både yrkesutbildning och utbildning som leder till en generell examen, har krav på sig att utveckla studenternas beredskap att möta arbetsmarknadens långsiktiga behov. Det innebär t.ex. att studenterna ska få sådana kunskaper och färdigheter att de kan möta förändringar i arbetslivet. I samarbetet inom Bolognaprocessen talas om anställningsbarhet som ett av de viktigaste övergripande målen. Delegationen menar att det finns ett behov av att vidga termen anställningsbarhet till att inte bara innebära att studenten ska kunna bli anställd utan även att studenten ska kunna verka som entreprenör och egenföretagare. Det ger en mindre passiv och mer innovationsinriktad bild. Med denna reservation för ordvalet menar delegationen att detta är en nyckelfråga för högskolan. I jämförelse med hur skolans samverkansuppgift har formulerats, implementerats och utvärderats, har högskolans samverkansuppgift fått betydligt större genomslag. Visserligen finns inga öronmärkta pengar för frågan, men det är upp till varje högskola att prioritera frågan och många har stor verksamhet. Det finns ett flertal former för högskolan att samverka med arbetsmarknaden under utbildningsplanering och genomförande. För den enskilde studenten finns ofta karriärcentrum för att underlätta övergången till arbetsmarknaden. Anställningsbarhet är ett stort tema för de utbildningar som ingår i delegationens uppdrag. För yrkesutbildningarna är det en självklar kvalitetsaspekt, som faller tillbaka på examensordningens krav. Såväl studenterna som arbetsmarknaden har t.ex. höga förväntningar på att ingenjörsutbildning ska ha en stark koppling till kommande yrkesverksamhet. Exempelvis handlar majoriteten av de synpunkter på utbildningen som framkommer i Ingenjörers enkät till nya civil- och högskoleingenjörer om detta. Större möjligheter till praktik En karriär- och studievägledning som kan ge besked om vad arbetsmarknaden kräver Ökade kontakter med företag och näringsliv Klarare sammanhang mellan kurser och utbildningen som helhet42 Samma undersökning visar att fyra av tio inte anser att utbildningen gett dem kompetens i entreprenörskap. Det är viktigt att ingenjörsutbildningsanordnarna beaktar alla dessa frågor. Framför allt vill delegationen betona behovet av att utbildningarna läggs upp på ett sätt så att yrkesmässigheten garanteras, och att teori och praktik integreras. Denna fråga diskuteras vidare i avsnitt 6.5 nedan. Störst behov av att utveckla anställningsbarhetsaspekterna finns dock, menar delegationen, inom de generella utbildningarna på det naturvetenskapliga området. Här ser delegationen ett allvarligt matchningsproblem. Som konstateras i kapitel 2 besitter naturvetarna kunskaper och kompetenser som är avgörande för vår förmåga att möta stora samhällsutmaningar. Ändå har vissa grupper haft svårt att hitta arbete i nivå med sin utbildning. Undersökningar som och Arbetsförmedlingen har gjort visar att arbetsgivare ofta har bristande kunskaper om vad en naturvetare egentligen kan och hur detta kan passa in på arbetsplatsens behov. En generell examen inom kemi, fysik eller biologi är betydligt mindre känd än en ingenjörsexamen inom ett närbesläktat område. Arbetsgivarna menar också att många naturvetenskapliga utbildningar är alltför snäva och ger en otillräcklig förberedelse för ett arbetsliv utanför akademin. För att naturvetaren ska kunna konkurrera på en bred marknad krävs färdigheter utöver det som utbildningen gett. Studenten kan exempelvis själv ha tagit initiativ till att bredda utbildningen med kurser som visar på personliga ambitioner och förståelse för arbetsmarknaden.43 42Nya ingenjörer om utbildning och arbete – en enkätundersökning riktad till civil- och högskoleingenjörer i Ingenjörer med examen eller 2006, s. 5. 43Arbetsförmedlingen Naturvetarnas arbetsmarknad PM , s. 12-13, Rapport 2005:46 R, s. 51-52. Teknikdelegationen menar att det är angeläget att värna om den starka vetenskapliga kompetens som de naturvetenskapliga utbildningarna ger. Att övergången till forskarutbildning är hög inom sektorn är positivt och akademin är en viktig arbetsmarknad i sig. Den stora utmaningen handlar nu om att förvalta och föra ut den naturvetenskapliga kompetensen på en bredare arbetsmarknad. I vissa branscher går arbetslivet miste om viktig kunskap som naturvetare går arbetslösa. En så bristfällig matchning är inte till gagn för vare sig studenterna, arbetsmarknaden eller . För att naturvetarna ska kunna använda sin spetskompetens som en konkurrensfördel på en föränderlig arbetsmarknad krävs att de får de nödvändiga redskapen. Det är utbildningsanordnarnas ansvar att se till att så sker. Med detta avses inte att utbildningarna ska anpassas efter arbetsgivarnas kortsiktiga önskemål, utan att de ska ge studenterna de generella färdigheter som krävs. Frågan hör samman med det behov av pedagogisk utveckling som Teknikdelegationen diskuterar i avsnitt 6.5. Det betyder exempelvis att en naturvetenskaplig utbildning behöver, utöver en stark grund i fackkunskap, ge studenterna en förmåga att diskutera, utveckla och ifrågasätta tillämpningar, tänka innovativt och sätta in kunskaperna i ett bredare samhälleligt sammanhang. På så sätt kan anställningsbarheten öka väsentligt. Utbildningsanordnarna bör arbeta i denna riktning på flera sätt. Av stor vikt är att samarbetet med det omgivande samhället, i synnerhet näringslivet men också med myndigheter och den offentliga sektorn, stärks. På så sätt kan medvetenheten öka om vad arbetsmarknaden efterfrågar och behöver. Avnämarrepresentanter bör få en roll både i formulering av utbildningsstruktur och - innehåll och i karriärvägledning av studenter. Dessutom behöver lärosätena arbeta mer aktivt för att föra ut information om utbildningarna och om naturvetarnas kompetens till arbetsgivarsidan samt bevaka arbetsmarknadens behov och efterfrågan. Gemensamt för majoriteten av de utbildningar som ingår i Teknikdelegationens uppdrag är att de är del av en växande internationell marknad. Sålunda finns många arbetstillfällen och forskningsmöjligheter antingen utanför gränser eller på arbetsplatser i med globala kopplingar. Läkemedels-, elektronik- och IKT- branscherna är bara några exempel. Hur mycket och på vilket sätt de olika utbildningarna har beaktat internationalisering skiljer sig relativt mycket åt. De miljöer som har en god forskningsförankring tenderar att vara internationellt inriktade i den mening att de har stora kontaktnät världen över, många gästföreläsande specialister och internationellt framstående kurslitteratur. Andra utbildningar, t.ex. vissa inriktningar inom teknik, har en stor andel utländska studenter och mycket undervisning på engelska. Vissa utbildningar har inte prioriterat internationalisering. Inom högskoleingenjörsutbildning har det t.ex. ansetts vara en svaghet.44 Generellt sett kan dock intensiteten i internationaliseringsarbetet sägas ha ökat i och med Bolognaprocessen och andra samarbeten. Delegationen menar att internationalisering är väsentligt både för att öka studentrekryteringen och för att utveckla utbildningskvaliteten. Att den som utbildar sig inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT har en internationell arbetsmarknad att se fram emot, borde vara attraktivt för stora grupper av ungdomar, såväl tjejer som killar, som står inför ett karriärval. I själva utbildningen menar delegationen sedan att internationalisering bör användas på ett kvalitetsmedvetet sätt. Det kan t.ex. innebära att studentutbyten uppmuntras i syfte att ge studenterna tillgång till särskilt goda vetenskapliga miljöer i andra länder eller insikt i ett internationellt yrkesliv. Det kan också innebära att studenterna utöver fackkunskaper får kompletterande kunskaper och färdigheter i exempelvis språk. Med den globaliseringsprocess vi ser , är delegationen är övertygad om att internationella erfarenheter, och de kunskaper och färdigheter som följer därav, inte bara kommer att vara en konkurrensfördel, utan en nödvändighet. 6.4.6Uppföljning av studenter/alumni Att studenter under pågående utbildning har rätt att genom kursvärderingar ge sin syn på utbildningens kvalitet är stipulerat i högskoleförordningen. Mindre reglerat är före detta studenters möjligheter att, med viss arbetslivserfarenhet i bagaget, göra detsamma. Vissa lärosäten gör regelbundna s.k. alumnundersökningar, andra inte. Det händer också att andra aktörer, 44 Rapport 2003:20 R. Ingenjörer, m.fl., tar initiativ till undersökningar. Någon heltäckande kunskapsbank om före detta studenters syn på specifika utbildningar finns dock inte. Ett problem är också att undersökningar alltför sällan görs i reellt partnerskap mellan högskola och arbetsliv. Här skiljer sig från exempelvis och , där studenter följs upp betydligt mer systematiskt.45 I och med den proposition till nytt kvalitetsgranskningssystem, där enkäter till tidigare studenter utgör en av tre bedömningsgrunder, lyfts dock frågan fram även här. Teknikdelegationen menar att utbildningarna inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT skulle ha mycket att vinna på om högskolorna gjorde egna regelbundna alumnundersökningar. Dessa skulle framför allt visa på viktiga tendenser och förändringar på arbetsmarknaden, men också ge återkoppling om hur olika utbildningsreformer tas emot i arbetslivet. Därmed skulle de bidra till kvalitetsutvecklingen av utbildningarna. Alumnundersökningarnas resultat skulle också kunna ge väsentlig information till potentiella studenter. Det finns flera möjliga metoder för att arbeta med frågorna. Väsentligt är, menar delegationen, att utbildningsanordnarna samverkar med arbetsgivarna. Detta är en utmärkt väg till ökad ömsesidig förståelse, något som inte minst skulle vara positivt för de naturvetenskapliga utbildningarna och deras studenter. De som utbildar sig inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT kommer ut i en verksamhet som omgärdas av regelverk kring återvinning, producentansvar m.m. Deras framtida arbetsmarknad kan förväntas vara präglad av stora samhällsutmaningar kring demografi, energi, klimat och annat. Ett sätt att förbereda för detta är att förse studenterna med kompetens inom hållbar utveckling. Detta är frågeställningar som vuxit i betydelse . Förutom att högskolan har ett generellt krav på sig att i sin verksamhet främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö, ekonomisk och social välfärd och rättvisa46 har flera 45Uppföljning av studenter efter avslutade studier – en kunskapsöversikt från Kommuner och Landsting, s. 8, 2009:28 Studenternas anställningsbarhet - regeringens och högskolans insatser, s. 8. 46Högskolelagen 1 kap 5 §. yrkesutbildningar specifika lärandemål kopplade till detta. Exempelvis ska blivande ingenjörer visa förmåga att utveckla och utforma produkter, processer och system med hänsyn till människors förutsättningar och behov och samhällets mål för ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar utveckling.47 Att implementera denna typ av skrivningar i utbildningarna är en utmaning, och ett arbete som tar tid. Vid tiden för granskning av civilingenjörsutbildningarna konstaterades att alltför få aspekter av hållbar utveckling ingick, och att det därmed inte fanns tillräckliga garantier för att studenterna skulle nå lärandemålet.48 Detta bekräftas av Ingenjörers enkätundersökning till civil- och högskoleingenjörer med examen och 2006 där hälften menar att utbildningen inte förberett dem för att utforma teknik och produkter för hållbar utveckling.49 har många utbildningsanordnare arbetat aktivt för att stärka hållbarhetsaspekterna.