sou · GYB330 · 2010-05-04 00:00:00 — Den som önskar bli ansluten och vägras detta kan vända sig till nätmyndig- heten för att få frågan prövad. Enligt artikel 32 i Europaparlamen- tets och rådets direktiv /72/EG av om gemen- samma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv /54/EG ska ett beslut om vägrat tillträde omfatta vederbörligen motiverade skäl vilka ska belysa artikel 3 samma direktiv (skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster och skyddet av kunderna) samt grundas på objektiva, samt tekniskt och ekonomiskt motiverade kriterier. Detta innebär att den nätkonces- sionshavare som vägrar tillträde till det nät för vilket denne har koncession ska motivera ett sådant avslag. Eftersom ställnings- tagandet kan komma att prövas av nätmyndigheten ska motiver- ingen lämnas skriftligen. 7 § Den som har nätkoncession för område är, om det inte finns särskilda skäl, skyldig att på skäliga villkor ansluta en elektrisk anläggning inom området till ledningsnätet. Om anslutning vägras, ska koncessionshavaren skriftligen motivera sitt beslut. Av motiver- ingen ska framgå vilka ekonomiska eller tekniska skäl som beslutet grundar sig på. Tvister om koncessionshavarens skyldigheter enligt första stycket prövas av nätmyndigheten. Beslut i ett sådant ärende ska fattas från det att ansökan kommit in till nätmyndigheten. Om myndigheten behöver ytterligare tid för att avgöra ärendet får nätmyndigheten förlänga tiden eller, om sökanden medger det, med den ytterligare tid som kan behövas för att ärendet ska kunna avgöras. beslut enligt andra stycket gäller . En tvist om villkoren för anslutning prövas inte, om det visas att ansökan om prövning kommit in till nätmyndigheten senare än efter det att nätkoncessionshavaren sänt ett skriftligt ställnings- tagande till berörd part under dennes senaste kända adress. En nätkoncessionshavare är enligt huvudregeln skyldig att ansluta den som önskar bli ansluten till sin ledning. Det kan dock finnas vissa godtagbara skäl för att inte godkänna en anslutning. Den som önskar bli ansluten och vägras detta kan vända sig till nätmyndig- heten för att få frågan prövad. Enligt artikel 32 i Europaparlamen- tets och rådets direktiv /72/EG av om gemen- samma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv /54/EG ska ett beslut om vägrat tillträde omfatta vederbörligen motiverade skäl vilka ska belysa artikel 3 samma direktiv (skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster och skyddet av kunderna) samt grundas på objektiva, samt tekniskt och ekonomiskt motiverade kriterier. Detta innebär att den nätkonces- sionshavare som vägrar tillträde till det nät för vilket denne har koncession ska motivera ett sådant avslag. Eftersom ställnings- tagandet kan komma att prövas av nätmyndigheten ska motiver- ingen lämnas skriftligen. Skyldighet att överföra el 9 § Den som har nätkoncession är skyldig att på skäliga villkor överföra el för annans räkning. Om överföring vägras, ska konces- sionshavaren skriftligt motivera sitt beslut. Av motiveringen ska framgå vilka ekonomiska eller tekniska skäl som beslutet grundar sig på. Överföringen av el ska vara av god kvalitet. En nätkoncessionshavare är skyldig att avhjälpa brister hos överföringen i den utsträckning kostnaderna för att avhjälpa bris- terna är rimliga i förhållande till de olägenheter för elanvändarna som är förknippade med bristerna. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka krav som ska vara uppfyllda för att överföringen av el ska vara av god kvalitet. En nätkoncessionshavare är enligt huvudregeln skyldig att överföra el för annans räkning. Det kan dock finnas godtagbara skäl för vägran. Den som önskar få el överförd och vägras detta kan vända sig till nätmyndigheten för att få frågan prövad. Enligt artikel 32 i och rådets direktiv /72/EG av om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv /54/EG ska ett beslut om vägrat till- träde omfatta vederbörligen motiverade skäl vilka ska belysa artikel 3 samma direktiv (skyldighet att tillhandahålla allmännyttiga tjänster och skyddet av kunderna) samt grundas på objektiva, samt tekniskt och ekonomiskt motiverade kriterier. Detta innebär att den nätkoncessionshavare som vägrar överföra el för annans räkning på det nät för vilket denne har koncession ska motivera ett sådant avslag. Eftersom ställningstagandet kan komma att prövas av nätmyndigheten ska motiveringen lämnas skriftligen. 17 § Den som har nätkoncession ska upprätta en övervakningsplan och se till att övervakningsplanen följs. Av övervakningsplanen ska det framgå vilka åtgärder som ska vidtas för att motverka diskriminerande beteende gentemot övriga aktörer på elmarknaden. I planen ska särskilt anges de särskilda skyldigheter som de anställda har för att detta mål ska uppnås. Koncessionshavaren ska upprätta en rapport över de åtgärder som vidtagits enligt planen. Rapporten ska offentliggöras samt ges in till nätmyndigheten. Då en övervakningsansvarig utsetts enligt 17 a § ska denne ansvara för att rapporten upprättas samt ges in till nätmyndigheten. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndig- heten får meddela närmare föreskrifter om innehållet i övervak- ningsplanen och om offentliggörandet av den årliga rapporten. Paragrafens tredje styckes andra mening är ny och innebär att den skyldighet att upprätta en övervakningsplan och lämna den till nätmyndigheten som åvilar den som har nätkoncession i det fall en övervakningsansvarig utsetts enligt 17 a § så är det i stället denne som ansvarar för detta. Skyldigheten för den övervakningsansvarige innebär att denne ska se till att det inom nätföretaget upprättas en övervakningsplan enligt gällande regler och att planen lämnas till nätmyndigheten. 17 a § Ett företag som bedriver nätverksamhet och som ingår i en koncern, vari det också ingår företag som bedriver produktion eller handel med el, ska utse en övervakningsansvarig. Den övervaknings- ansvarige ska vara helt oberoende och självständigt svara för att den övervakningsplan som stadgas i 17 § har upprättats på rätt sätt samt att den följs av nätföretaget. Den övervakningsansvarige ska påpeka de brister i hanteringen av övervakningsplanen han finner för nätföretaget. Den övervaknings- ansvarige ska vid behov samråda med nätmyndigheten om hur bestämmelserna om övervakningsplanen ska tillämpas. Den övervakningsansvarige ska upprätta en rapport över de åtgärder som vidtagits enligt övervakningsplanen. Rapporten ska offentliggöras och ges in till nätmyndigheten. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten får meddela föreskrifter om utnämnandet av den övervakningsansva- rige och dennes uppdrag. Skyldigheten att utse en övervakningsansvarig gäller alla vertikalt integrerade elnätsföretag. Den möjlighet som finns att undanta vertikalt integrerade elnätsföretag med färre än 100 000 anslutna kunder utnyttjas således inte. Kravet att upprätta övervaknings- planer åligger samtliga elnätsföretag. Företag som bedriver elnäts- verksamhet och som inte är vertikalt integrerade ska dock inte vara skyldiga att utse en övervakningsansvarig. Den övervakningsansvarige ska vara helt oberoende enligt det första stycket. Det hindrar inte att den övervakningsansvarige utses inom nätföretaget, men att denne ska ha en självständig ställning. Det betyder att den som utses bör vara erfaren och ha god integri- tet samt mycket goda kunskaper inom området. Den övervak- ningsansvarige ska även ges befogenheter att genomföra uppdraget. Den övervakningsansvarige ska självständigt se till att en över- vakningsplan har upprättats på rätt sätt och att den följs. Vidare har den övervakningsansvarige ett ansvar att, i den mån det förekom- mer, påpeka brister i hanteringen av övervakningsplanen och rapportera till tillsynsmyndigheten om företaget brister i fram- tagandet eller följandet av övervakningsplanen. De närmare reglerna för vem som kan utses till övervaknings- ansvarig och dennes skyldigheter och befogenheter regleras lämpli- gen i föreskrift. 23 § Ett företag som avses i 1 b § ska tydligt ange avsändarens iden- titet då det kommunicerar med kunder. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten får meddela ytterligare föreskrifter om hur avsändarens identitet ska anges. Den kommunikation som avses i paragrafen är all kommunikation mellan nätföretag och kund. Därmed omfattas både massreklam och direktreklam, samt även fakturor och medskick med fakturor, hemsidor etc. samt all annan s.k. varumärkesprofilering. I anslut- ning till företagsnamnet, som kan vara gemensamt för koncernen, ska det framgå om det är elnätsföretaget som är avsändare. Det väsentliga är att konsumenten på ett enkelt sätt ska kunna skilja på elnätsföretaget och andra företag som ingår i koncernen. Syftet med bestämmelsen är att ett vertikalt integrerat företag inte ska kunna dra otillbörlig nytta av den vertikala integrationen. Det andra stycket ger regeringen eller nätmyndigheten efter regeringens bemyndigande en möjlighet att närmare föreskriva hur företagen ska förtydliga sin identitet vid kommunikation. hantering av klagomål mot nätkoncessionshavare 24 § Om nätmyndigheten får in en anmälan mot en nätkoncessions- havare med påstående om att koncessionshavaren inte efterlever någon av bestämmelserna i 3 kap. 9 a §, 9 d §, 10 §, 16 §, 23 §, 4 kap. 1– 6 §§, 8-9 a §§, 11 §, 8 kap. 4 §, 4 d–10 §§, 12 och 13 §§ samt 11 kap., ska nätmyndigheten fatta beslut i ärendet från det att anmälan kom in till myndigheten. Om nätmyndigheten behöver begära in ytterligare uppgifter för att avgöra ärendet, får myndigheten förlänga tiden . Om sökanden medger det, får myndigheten förlänga tiden med den ytterligare tid som behövs för att ärendet ska kunna avgöras. beslut ska gälla . Paragrafen är ny och innebär att nätmyndigheten får en utökad roll avseende att hantera tvister mellan en nätkoncessionshavare och någon part på elmarknaden. Paragrafen anger att varje part som har ett klagomål mot ett elnätsföretag vad avser deras skyldigheter enligt lagen får inge klagomål till nätmyndigheten. Nätmyndig- heten ska besluta i ärendet . Tiden kan förlängas om nätmyndigheten behöver begära in ytterligare uppgifter för att kunna ta ställning. Behöver nätmyndigheten ytterligare tid för att avgöra frågan måste sökanden medge detta. Besluten är gällande och de kan överklagas vilket fram- går av 13 kap. 5 § denna lag. 5 kap. Skälighetsbedömning av nätkoncessionshavares intäkter 18 § är beslutande myndighet enligt 3, 10–13 och 15–17 §§. Paragrafens första stycke, andra mening, andra och tredje stycke upphävs. Enligt och rådets direktiv /72/EG av om gemensamma regler för den inre marknaden för el och om upphävande av direktiv /54/EG ska den nationella tillsynsmyndigheten vara beslutande i frågor som rör fastställande eller godkännande av överförings- eller distribu- tionstariffer eller metoder för beräkning av dem. Något utrymme att undanta tarifferna, intäktsramarna, för det s.k. stamnätet finns inte i direktivet. Övergripande systemansvar och balansansvar m.m. 6 § En elleverantör, som ska börja leverera el i en uttagspunkt ska anmäla detta till berörd innehavare av nätkoncession. Anmälan ska även innehålla en uppgift om vem som har åtagit sig balansansvaret i uttagspunkten. En elleverantör kan överta leveranserna till en elanvändare i dennes uttagspunkt . En anmälan enligt första stycket ska innehålla uppgift om när bytet ska träda i kraft. Om inte annat överenskommits mellan parterna ska bytet genomföras för anmälan. Bestämmelserna i första och andra styckena gäller inte de elleve- rantörer som avses i 7 §. En innehavare av nätkoncession som tar emot en anmälan enligt första stycket ska sända underrättelser i anledning därav enligt de närmare föreskrifter som meddelas av regeringen eller, efter reger- ingens bemyndigande, nätmyndigheten. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndig- heten får meddela närmare föreskrifter om elleverantörers skyldig- heter enligt första och andra styckena. Den nya bestämmelsen innebär en snabbare bytesprocess. Kunderna har rätt att få sitt byte benomfört om det inte har avtalats om en senare tidpunkt. Eventuell uppsäg- ningstid från det gamla avtalet ska beaktas. Särskilda bestämmelser om överföring och leverans av el till konsumenter Avtal om leverans av el 13 § Ett avtal mellan en konsument och en elleverantör ska innehålla uppgifter om 1.elleverantörens namn, adress och telefonnummer, 2.elleverantörens åtagande gentemot konsumenten, 3.datum när avtalet ingåtts, 4.var konsumenten kan finna information om elleverantörens priser och övriga villkor samt jämförpriser, 5.när fakturering ska ske och med vilket intervall, 6.den tid som avtalet löper, 7.vad som gäller med avseende på förlängning av avtalet i fråga om avtal som löper , 8.villkoren för uppsägning av avtalet, 9.principen för hur kostnaden ska beräknas för att avbryta ett avtal som löper , 10.villkoren för ersättning och återbetalning om tjänster inte till- handahålls enligt avtalet med avseende på a) felaktig eller försenad fakturering och b) vad som gäller när preliminär fakturering har skett i större utsträckning än vad som avtalats, 11.hur ett tvistlösningsförfarande enligt denna lag inleds samt 12.konsumentens övriga rättigheter gentemot elleverantören. Information om avtalets innehåll ska lämnas till konsumenten innan avtal ingås. En skriftlig bekräftelse på att avtal har ingåtts och vad som avtalats ska lämnas till konsumenten efter avtalets ingående. Paragrafen är ny. Ändamålet med bestämmelsen är att ange de vill- kor som ska finnas med i konsumentens avtal med elleverantören. Punkten 1 innebär att det av avtalet ska framgå hur man kan nå elleverantören. I punkten 2 ska elleverantörens åtaganden gentemot konsumenten anges. Samtliga elleverantörens åtaganden ska finnas med, exempelvis att elleverantören ska leverera el till konsumenten, att ett fast pris avtalats, hur ofta fakturering ska ske eller andra åta- ganden från elleverantörens sida. Har man avtalat om köp av el från exempelvis vindkraft eller vattenkraft, ska det framgå. Punkten 3 avser det datum då konsumenten och elleverantören överenskom- mit om avtalet. Punkten 4 ska ge konsumenten vägledning till var denne kan få ytterligare information om priser inklusive jämförpri- ser och vilka andra villkor elleverantören tillämpar. Vidare ska upplysas om var konsumenten kan finna jämförpriser så att han kan jämföra elleverantörens priser med andra elleverantörer. Det faktu- reringsintervall som har överenskommits ska framgå av avtalet enligt punkten 5. I punkten 6 föreskrivs att avtalstiden ska anges och enligt punkten 7 ska det, i fråga om avtal som löper under viss tid, anges hur avtalet förlängs och vad som gäller i dessa fall. Vill- kor för uppsägning av avtalet som ska finnas med enligt punkten 8 kan exempelvis gälla uppsägningstider. I punkten 9 finns en bestämmelse om att principerna för hur kostnaden ska beräknas för att avbryta ett avtal som löper ska anges. En elleverantör har rätt till ersättning för vad denne kan beräknas förlora till följd av att en konsument avbryter avtalsförhållandet . Elleverantören ska redovisa principerna för hur en sådan beräkning görs även om exakta summor inte kan redovisas i avtalet. Syftet är att konsumenten ska få en uppfattning om vad det kostar att avbryta avtalsförhållandet. Avsikten är att rörligheten på marknaden därigenom kan öka. Punkten 10 föreskriver att det av avtalet ska framgå vilka villkor som gäller för ersättning och åter- betalning till konsumenten om tjänster inte tillhandahålls enligt avtalet. Det är viktigt för kundernas förtroende för marknaden att detta framgår. I punkten 11 föreskrivs att det av avtalet framgå hur konsumenten kan få hjälp i det fall det uppstår en tvist med elleve- rantören. Den rätten regleras i ellagen. Slutligen i punkt 12 före- skrivs att konsumentens övriga rättigheter gentemot elleverantören ska framgå av avtalet. Det kan exempelvis gälla konsumentens ångerrätt då sådan föreligger. I andra stycket anges att konsumenten ska få information om avtalets innehåll innan det ingås. Konsumenten har också rätt till en skriftlig bekräftelse på avtalets innehåll då avtalet ingåtts. Den skriftliga bekräftelsen ska lämnas efter det att avtalet ingåtts. 14 § Elleverantörer eller nätkoncessionshavare får inte diskriminera mellan konsumenter beroende på valt betalningssätt. Paragrafen är ny och innebär att det inte är tillåtet att försöka styra konsumenten mot ett visst betalningssätt genom att erbjuda sämre villkor om konsumenten väljer något annat sätt. Det torde framför allt vara faktureringsavgiftens storlek som kan utnyttjas i diskrimi- nerande syfte men även andra avtalsvillkor kan ha samma effekt. Viss styrning kan dock vara motiverad av exempelvis riksdagsbeslut eller att det medför högre kostnader för företagen. En högre faktu- reringsavgift kan exempelvis vara motiverad för pappersfakturor jämfört med en elektronisk faktura för att täcka kostnaden för papper och porto samt administrativ kostnad för att hantera utskick av fakturor. 15 § Om elleverantören ändrar avtalsvillkoren, ska konsumenten underrättas om ändringen före den dag då de ändrade vill- koren ska börja gälla. Sådan underrättelse ska ske genom ett särskilt meddelande till konsumenten eller genom annonsering i den dagstid- ning som har störst spridning i den kommun där leveransen sker och med information på elleverantörens webbplats. I underrättelsen ska en upplysning lämnas om att konsumenten har rätt att säga upp avtalet om avtalsvillkoren förändrats till nackdel för konsumenten och vad konsumenten i sådant fall har att iaktta. Vad som stadgas i första stycket ska inte gälla vid förändringar som är hänförliga till skatter eller avgifter till det allmänna. Om konsumenten säger upp avtalet på grund av ändrade avtals- villkor och ingår ett nytt avtal om köp av el, får ändringarna inte träda i kraft för det aktuella avtalet. Det nya avtalet ska träda i kraft när konsumenten är bunden av det gamla avtalet. En konsument får säga upp ett avtal om elleverans, som inte är tidsbestämt, utan att påföras någon kostnad, avgift eller annan förpliktelse till följd av uppsägningen. Paragrafen är ny och syftar till att stärka konsumentens ställning vid förändring i avtalsvillkoren. Stadgandet ska tillämpas i situatio- ner då konsumenten har ett avtal som inte är bundet . I första stycket föreskrivs en rätt för konsumenten att frånträda ett avtal om avtalsvillkoren ändras till nackdel för konsumenten. Exempel på förändringar till konsumentens nackdel kan vara pris- höjningar, ändringar i faktureringsintervall eller ändring av avtalad produktionskälla, exempelvis vindkraft eller vattenkraft. Om avta- let är ett avtal om rörligt pris anses inte prisförändringen i sig vara till nackdel för konsumenten eftersom det var syftet med avtalet då det ingicks. Av andra stycket framgår att ändringar som är hänför- liga till förändrade skatter eller avgifter till det allmänna inte omfattas av skyldigheten i första stycket. Elleverantören ska informera konsumenten om avtalsvillkorsändringar innan de träder i kraft. innebär att elleverantören bör meddela konsumenten så fort ändringarna av avtalsvillkoren beslutats samt att det alltid ska finnas en tidsfrist så konsumenten hinner reagera och eventuellt ingå ett nytt avtal om elleverans. Underrättelse om avtalsvillkorsändringen ska införas i den dagstidning som har störst spridning i den kommun där leveransen sker, om företaget väljer att annonsera Ändringarna får inte träda i kraft för den konsument som väljer att säga upp avtalet. Dock krävs att ett nytt avtal om elleverans sluts med en ny elleverantör eller befintlig elleverantör och att det nya avtalet träder i kraft så snart kan ske. Gällande avtal ska sägas upp och det nya avtalet ska träda i kraft så snart kan ske med hänsyn till avtalad uppsägningstid för innevarande avtal och den tid bytesprocessen tar. Av informationen som lämnas av elleverantören om avtalsvill- korsändringen ska framgå att konsumenten i det fall han inte accepterar villkorsändringen måste ingå nytt avtal om elleverans och att det avtalet måste träda i kraft så snart det kan ske för att villkorsändringarna inte ska träda i kraft. Avtalad uppsägningstid ska beaktas varunder avtalsvillkorsändringen inte får träda i kraft om konsumententen gjort vad som åligger denne. I fjärde stycket anges att en konsument ska ha möjlighet att frånträda ett avtal som löper tills vidare utan kostnad eller annan förpliktelse. Uppsägningstiden ska beaktas. Syftet med bestämmel- sen är att tillförsäkra konsumenten möjlighet att byta elleverantör utan kostnad. 16 § Information om konsumentens rättigheter enligt detta kapitel ska finnas angiven på elleverantörens och på nätkoncessionshavarens webbplats. Informationen ska på konsumentens begäran kunna lämnas på annat sätt. Informationen ska vara tydlig. Regeringen eller, efter regeringens bemyndigande, nätmyndigheten meddelar närmare föreskrifter om den information som konsumenten har rätt till enligt första stycket. Paragrafen är ny. I bestämmelsen anges att konsumentens rättig- heter enligt ellagen 11 kap. ska anges på företagens webbplats. Det är viktigt att informationen är korrekt och utformad på ett sätt att missförstånd undviks och att den är lätt att förstå för konsumen- terna. För den konsument som begär det måste informationen också kunna tillhandahållas på annat teknikneutralt sätt. Det kan vara i skriftlig form eller via en kundtjänst t.ex. I det andra stycket bemyndigas regeringen eller, efter regering- ens bemyndigande, nätmyndigheten att utfärda närmare föreskrif- ter om den information som konsumenten har rätt till. 17 § En elleverantör eller nätkoncessionshavare som har skälig anledning att befara att en konsument inte kommer att fullgöra sina betalningsförpliktelser har rätt att begära förskottsbetalning för försälj- ning eller överföring av el. Om förskottsbetalning har begärts enligt första stycket får förskottet inte utgöra ett större belopp än vad som motsvarar fyra månaders beräknade avgifter för leveransen eller överföringen. Har konsumenten av åtta kalendermånader från det att förskottsbetalning första gången betalades i rätt tid fullgjort sina betalningsförpliktelser ska kravet på förskottsbetalning avbrytas. Paragrafen är ny. Systemen för förskottsbetalningar ska vara rätt- visa och adekvata samt återspegla beräknade avgifter för leveranser eller överföring av el . De beräknade avgifterna avser såväl fasta som rörliga avgifter. Första stycket reglerar företagens möjligheter att begära förskottsbetalning. Skälig anledning kan exempelvis vara brister eller förseningar beträffande tidigare betalningsförpliktelser till elhandelsföretaget, kännedom om att konsumenten ådragit sig betalningsanmärkningar eller vetskap om att konsumenten har uppenbar oförmåga att göra rätt för sig. Av andra stycket framgår att förskottsbetalningen ska återspegla fyra månaders beräknade avgifter för leveransen eller överföringen. Förskottsbetalning får endast användas varefter en ny bedömning av betalningsförmågan ska ske. Av det tredje stycket framgår att då konsumenten av åtta kalendermånader från det att förskottsbetalning första gången betalades i rätt tid har fullgjort sina betalningsförpliktelser ska kravet på förskottsbetalning avbrytas. Det finns naturligtvis ingen- ting som hindrar företagen att upphöra med kravet på förskotts- betalning tidigare än den stipulerade tiden. Företaget ska kunna visa hur beräkningarna gjorts. I den beräk- nade avgiften ska ingå ersättning för till exempel elcertifikat och skatter. 18 § Ett byte av elleverantör i enlighet med 8 kap. 6 § andra stycket ska genomföras utan särskild kostnad för konsumenten. I det fall en konsument byter elleverantör under löpande avtalstid kan konsu- menten bli skyldig att ersätta frånträdande elleverantör.