sou · GYB328 · 2010-04-29 00:00:00 — – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Regeringen fattade beslut om att tillsätta en delegation för att kartlägga behovet av välutbildad arbetskraft inom matematik, naturvetenskap och informations- och kommunikationsteknik (IKT) samt lyfta fram, förstärka och utveckla arbetet med att öka intresset för och deltagandet i högskoleutbildningar inom dessa områden. Dåvarande högskole- och forskningsminister, statsrådet , förordnade koncernchef , Volvokoncernen, till ordförande. Till huvudsekreterare förordnades civilingenjör och till utredningssekreterare förordnades fil mag . har fil kand fungerat som assisterande sekreterare till utredningen. Fil kand förordnades till kommunikatör . Till Teknikdelegationen förordnade dåvarande högskole- och forskningsminister, statsrådet , följande ledamöter: chef , verksamhetschef , dekan , förbundsdirektör , studerande , rektor , chef , rektor , studerande , verkställande direktör , direktör , generalsekreterare , verkställande direktör , civilingenjör . Nuvarande högskole- och forskningsminister, statsrådet , förordnade astronaut till ledamot i delegationen. valde på egen begäran utträde ur delegationen . I enlighet med kommittédirektiv 2008:96 har Teknikdelegationen arbetat utåtriktat genom arrangerande av och deltagande i seminarier och rundabordssamtal. delegationen deltagit i den offentliga debatten genom massmedial medverkan. Kort bakgrund till Teknikdelegationen.................................. Teknikdelegationens syn på uppdraget .................................. 1.3.1 Vart vill vi komma?....................................................... 1.3.2 Vart är vi på väg?........................................................... 1.3.3 Hur vänder vi utvecklingen?........................................ ANALYS AV NULÄGET ............................................ 2.2Arbetsmarknadens efterfrågan så som den brukar Nuläget och framtiden ................................................. 2.2.3 Prognoser – möjligheter och begränsningar ............... 2.3 Ett bredare perspektiv på behovet .......................................... 2.3.1 En ny arbetsmarknad för utbildade inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT 2.3.2Behov av kompetens inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT i samhället i 2.4.1 Arbetsmarknaden förändras, prognoserna är 2.4.2 Satsningar måste grundas på visioner, inte på Ansökningstal och rekryteringsbas ................................ Intresse för högskoleutbildning på områdena........................ 3.4.1 Gymnasieskolans naturvetenskaps- och Basårsutbildning och komvux ...................................... 3.5.1 Rekryteringsbasen är för liten...................................... 3.5.2 För få blir behöriga till högskolan ............................... Attityder i stort ........................................................................ Attityder till utbildning och yrke............................................ 4.3.1 Värderingars betydelse för yrkesvalet.......................... 4.3.2 Olika identifikationsmönster för flickor och Attityder till skolämnena......................................................... Värdering av skolämnena.............................................. Uppfattning om svårighetsgrad ................................... 4.5.1 Barn och ungdomar har ett grundläggande 4.5.2 Vuxenvärlden behöver förändras, inte Skolans organisation och ledning............................................ Kunskaper och färdigheter ...................................................... 5.3.1 Nationella studier av kunskapsutvecklingen............... 5.3.2 Internationella studier av kunskapsutvecklingen ....... Brister i undervisningen ............................................... 5.4.2 Möjligheter till förnyelse och förbättring ................... Stöd till undervisningen ............................................... Verksamma lärares utbildningsbakgrund.................... 5.5.3 Fortbildning och kompetensutveckling för lärare.... Studie- och yrkesvägledarkompetens ................................... 5.7.1 Sjunkande kunskapsresultat och minskad 5.7.2 Brist på ledarskap lägger för tungt ansvar på den 5.7.3 Lärarutbildning och lärarfortbildning fungerar 5.7.4 Undervisningen förmår inte tillvarata elevernas 5.7.5 Teknikämnet är särskilt eftersatt............................... Utbud och studentrekrytering .............................................. 6.3.2 Vägledning och information om högskolan.............. Resultat av kvalitetsutvärderingar.............................. Samverkan och anställningsbarhet ............................. Uppföljning av studenter/alumni .............................. Undervisning för yrkesmässighet .............................. Bredd och tillämpning ................................................ IKT i undervisningen.................................................. 6.6.1 För många utbildningar, för lite vägledning.............. 6.6.2 Gymnasieskolan och högskolan är inte matchade .... 6.6.4 Stora utmaningar väntar för undervisningen............. Samverkansprojekt och andra initiativ......................... Samverkan mellan skola och arbetsliv................................... Övriga initiativ riktade till barn och ungdomar.................... 7.4.1 Samverkan – från eldsjälar till mobilisering............... 7.4.2 Initiativen del i ett större sammanhang ..................... FÖRSLAG OCH KONSEKVENSANALYS.................. 8.2.2 Kommission för teknik och naturvetenskap............. Strategiska satsningar: Skola ................................................. Teknik- och naturvetenskapskommuner .................. 8.3.2 Rekryteringskampanj för den nya 8.3.3 Riktad fortbildning för lärare och studie- och 8.3.4 Förkortad lärarutbildning för ämnessakkunniga...... 8.3.5 Utveckling av undervisningen i skolan...................... Strategiska satsningar: Samhälle............................................ Den breda linjen ....... 8.4.2 Samverkan mellan skola och arbetsliv ....................... Initiativ och projekt.................................................... Strategiska satsningar: Högskola .......................................... 8.5.1 Övergången mellan skola och högskola.................... 8.5.2 Utveckling av undervisningen i högskolan ............... Genomförande av strategin ................................................... 8.6.1 Plattform teknik och naturvetenskap........................ Behörighetskrav för lärare ..................................................... Implementering av ny lärarutbildning .................................. Samverkansuppgiften i läroplanerna..................................... Behörighetsregler till högskolan ........................................... Kursplan för teknikämne ............................... Mångfald i högskoleutbildning.............................................. Mängden utbildningsprogram i högskolan........................... Konsekvenser av utredningens förslag......................... Konsekvenser för staten ........................................................ Konsekvenser för kommunerna ............................................ Övriga konsekvenser enligt kommittéförordningen ........... Bilaga 3 Kommunikationsplattform för Teknikdelegationens kampanjarbete (förkortad version) ............................... Bilaga 4 Examensbeskrivningar för ingenjörsexamen................. Bilaga 5 Examensrätt för ingenjörsexamen.................................. Teknikdelegationen har haft regeringens uppdrag att verka för att öka intresset för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. har delegationen arbetat utåtriktat och genomfört breda linjen, publicerat underlagsrapporter, anordnat ett stort antal konferenser och rundabordssamtal samt aktivt medverkat i medier och debatt. Teknikdelegationens arbete har vägletts av följande framtidsvision: Ett som har stor konkurrenskraft i den globala kunskapsekonomin och en stabil nationell arbetsmarknad. Ett som möter de stora gemensamma utmaningar som förestår, t.ex. inom miljö, demografi och infrastruktur. Ett som ger alla medborgare den kompetens som krävs för att förstå och tillgodogöra sig möjligheter och påverka utvecklingen i ett komplext och tekniskt avancerat samhälle. Visionen ställer mycket höga krav på kompetens i matematik, naturvetenskap, teknik och IKT, både på arbetsmarknaden och i vardagslivet. Teknikdelegationens utredningsarbete visar att står dåligt rustat för att leva upp till sådana ambitioner. De problem som Teknikdelegationen har identifierat är omfattande. väljer alltför få att specialisera sig inom områdena, vilket gör att den framtida spetskompetensen är hotad. Ännu mer hotad är den breda kompetens som alla medborgare behöver och som borde säkerställas genom skolsystemet. Problemen är komplexa, då deras grundorsaker står att finna i den förtroendekris som naturvetenskap och teknik genomgår bland ungdomar i hela västvärlden. Många ungdomar söker relevans för samhället och den egna identiteten när de väljer utbildning och karriär, men har svårt att finna detta i matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Problematiken förvärras av att skolväsendet inte har förmåga att fånga upp det grundläggande intresse som de flesta barn och ungdomar har, och inte heller i tillräcklig utsträckning förmedla den kunskap alla behöver. ser vi konsekvenserna i form av sjunkande kunskapsresultat. När det gäller skolväsendet lyfter Teknikdelegationen särskilt fram att ledarskap, uppföljning, lärarutbildning och lärarfortbildning inte fungerar för matematik, naturvetenskap och, i synnerhet, teknik. Ämnena är kraftigt underdimensionerade i lärarutbildningen trots att skolans behov är stora. I verksamheten tar alltför få skolhuvudmän sitt ansvar för att stärka områdena. De nationella resurscentrum som stöder ämnesutvecklingen har knappa resurser och begränsade mandat. Teknikdelegationen betonar även att länken mellan skolan och högskolan är svag. Högskolan har en alltför liten rekryteringsbas eftersom alltför få elever slutför gymnasieskolan med tillräcklig behörighet och tillräckliga förkunskaper för att studera vidare inom områdena. På vissa utbildningar är skev könsfördelning ett betydande problem. Utmaningarna mot högskolan är många, och kvalitetskraven växer i takt med att samhället och arbetsmarknaden förändras. saknas ett samlat centralt stöd till att utveckla undervisningen. För att komma tillrätta med problemen krävs ett koordinerat, långsiktigt och brett arbete som har en stark förankring hos kommunerna, näringslivet, intresseorganisationer och andra nyckelaktörer. Baserat dels på den svenska problembilden, dels på andra jämförbara länders erfarenheter presenterar Teknikdelegationen en modell för hur det framtida arbetet bör läggas upp. Teknikdelegationen föreslår att regeringen fastställer en nationell kompetensstrategi för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT vilken bör syfta till att öka intresset och höja kunskapsnivåerna inom ämnesområdena. Strategins prioriterade mål bör vara att ska: alla grundskoleelever ha tillgång till relevant undervisning i teknikvetenskap de svenska resultaten i samtliga PISA- och TIMSS-undersök- ningar vara i den övre kvartilen i såväl matematik som naturvetenskap andelen elever som slutför naturvetenskapligt eller tekniskt gymnasieprogram vara andelen studenter som påbörjar ingenjörsutbildning på högskolenivå vara av en årskull könsfördelningen på ingenjörsutbildning på högskolenivå vara jämn (i spannet 40–). För att uppnå målen bör strategin inriktas på områdena lärarkompetens, undervisning i skolan, övergång mellan skola och högskola, undervisning i högskolan samt samverkan och dialog med samhället. Vidare föreslår Teknikdelegationen att regeringen tillsätter och leder en nationell kommission med särskilt fokus på utveckling inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Denna kommission ska ansvara för strategin, följa upp dess olika delar samt främja arbetet på det politiska planet och mobilisera de centrala aktörer som kan bidra. Teknikdelegationen föreslår även ett antal satsningar relaterade till skola, samhälle och högskola, vilka regeringen bör besluta om och finansiera i det strategiska arbetets första skede, nämligen: Rekryteringskampanj för den nya lärarutbildningen Riktad fortbildning för lärare och studie- och yrkesvägledare Förkortad lärarutbildning för ämnessakkunniga Utveckling av undervisningen i skolan Samverkan mellan skola och arbetsliv Övergången mellan skola och högskola Utveckling av undervisningen i högskolan För att genomföra strategin föreslår Teknikdelegationen att regeringen inrättar Plattform teknik och naturvetenskap med ansvar för det operativa arbetet i form av samordning, medelstilldelning, kommunikation och analys. Arbetet bör utföras i partnerskap med de aktörer som arbetar med frågorna. Avslutningsvis gör Teknikdelegationen ett antal ställningstaganden som relaterar till pågående utbildningspolitiska reformer. Dessa, av vilka majoriteten har kommunicerats av Teknikdelegationen under utredningstidens gång, inkluderar: reform av de tekniska och naturvetenskapliga gymnasieprogrammen för att fler ska bli behöriga till högre studier inom områdena reform av teknikämne för att stärka dess relevans och vetenskapliga grund skärpning av behörighetskraven för lärare med krav på att dessa ska ha såväl ämneskompetens som pedagogisk kompetens reform av lärarutbildningen så att blivande lärare ska ha nödvändig kompetens i matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Delegation was instructed by the Government to encourage greater interest in mathematics, natural sciences, technology and ICT. During the inquiry, the Delegation has conducted outreach work, implemented the campaign, published background reports, organised a large number of conferences and roundtable talks, and taken an role in the media and debates. The work of the Technology Delegation has been guided by the following vision of the future: A that has a strong competitive advantage in the global knowledge economy and a stable national labour market. A that tackles the major common challenges ahead, e.g. in the areas of environment, demography and infrastructure. A that gives all citizens the skills required to understand and take advantage of opportunities, and to influence developments in a complex and technically advanced society. This vision calls for very high levels of skill in mathematics, natural sciences, technology and ICT, both in the labour market and in everyday life. Delegations inquiry shows that currently, is poorly equipped to live up to these ambitions. The problems that the Technology Delegation has identified are considerable. Student interest in specialising in science and technology is still too low. This poses a threat to future cuttingedge expertise. Under even greater threat are the wide-ranging skills that all citizens need. These should be secured through the school system. The problems are complex, as their root causes can be found in the crisis of confidence that is currently affecting natural sciences and technology among young people throughout the western Many young people seek relevance to societal issues and personal identity in their choice of education and career, but find it difficult to recognise these aspects in mathematics, natural sciences, technology and ICT. The problem is aggravated by the fact that the school system lacks the ability to harness the fundamental interest that most children and young people have; nor does the school system develop to a sufficient level the skills that everyone needs. We are now seeing the consequences in the form of declining pupil performance. As regards the school system, the Technology Delegation has highlighted in particular that leadership, monitoring, teacher education and continuing education for teachers are not currently working for mathematics, natural sciences, and, in particular, technology. These subjects are extremely under-dimensioned in teacher education, despite the fact that the needs of schools are great. In their operations, far too few school authorities take their responsibility to strengthen these areas. The national resource centres that support subject development have limited resources and mandates. Delegation also stresses that the link between school and higher education is weak. Higher education currently has a recruitment base that is much too small, as too few pupils leave upper secondary school with the appropriate entry qualifications and prior knowledge to go on to study in these fields. In some educational programmes, uneven gender distribution is a serious problem. The challenges facing higher education are many, and the knowledge standards required are rising apace with changes in society and the labour market. At the same time, there is a lack of coherent support structures at central level to develop teaching. To overcome these problems, coordinated, long-term and broad efforts are needed that enjoy the full support of the municipalities, the business sector, stakeholder organisations and other key actors. Based on both host of problems and other comparable countries experiences, the Technology Delegation has presented a model for how future efforts should be planned. Delegation proposes that the Government establish a national skills strategy for mathematics, natural sciences, technology and ICT, which should aim to increase interest and improve the level of knowledge in these areas. The strategys priority objectives should be that by 2020: all pupils at compulsory school have access to relevant technology teaching the Swedish results in all and TIMSS studies are in the upper quartile in both mathematics and natural sciences the share of pupils completing a natural sciences or technology upper secondary school programme is at least 30 per cent the share of pupils beginning an programme at higher education level is at least 10 per cent per age cohort the gender distribution in programmes at higher education level is even (within the range of 40–60 per cent). To achieve these objectives, the strategy should target the areas of teacher qualifications, teaching in schools, the transition between school and higher education, teaching at higher education institutions and collaboration and dialogue with society. Moreover, the Technology Delegation proposes that the Government appoint and lead a national commission with a special focus on development in mathematics, natural sciences, technology and ICT. This commission should be responsible for the strategy, monitor its different parts, promote efforts at political level and mobilise the key actors that can make a contribution. Delegation also proposes a number of initiatives relating to school, society and higher education that the Government should adopt and finance in the first stage of strategic work. Technology and Science Municipalities Recruitment campaign for the new teacher education programmes Targeted continuing education for teachers and study and careers counsellors Shortened teacher education programmes for people with specialist subject knowledge Development of teaching in schools Marketing initiatives, such as Collaboration between schools and working life Transition between school and higher education Development of teaching in higher education institutions To implement the strategy, the Technology Delegation proposes that the Government set up a Platform for Technology and Science with responsibility for coordination, allocation of funds, communication and analysis. The work should be conducted in partnership with the actors currently involved in these issues. Finally, the Technology Delegation wishes to take a number of standpoints relating to current education policy reforms. Most of these have been communicated by the Technology Delegation in the course of its inquiry. reforming the technical and natural sciences upper secondary programmes so that more pupils meet the entry requirements for higher education in these areas; reforming technology as a subject in compulsory school so as to strengthen its relevance and scientific basis; more stringent qualification requirements for teachers, including the requirement that they have both specialised knowledge of the subject and teaching skills; reforming teacher education so that future teachers have the necessary skills in mathematics, natural sciences, technology and ICT. 1.1Kort bakgrund till Teknikdelegationen Teknik och naturvetenskap spelar en stor roll i svensk ekonomi, och industrihistoria har en given plats i det kollektiva medvetandet. Ambitionen att främja tekniskt och naturvetenskapligt kunnande i tillväxtsyfte är därför långt ifrån ny. Den stora utökningen av högskolans utbildningsplatser inom områdena hör till de senaste satsningarna. Inte heller problemet med minskande intresse är nytt. Det har diskuterats i , och har engagerat många olika aktörer.1 som drevs av och (senare Myndigheten för Skolutveckling) hade t.ex. en uppdragsbeskrivning som delvis liknade Teknikdelegationens.2 Det som har förändrats är den samhälleliga kontexten i form av en allt snabbare globalisering som utmanar rådande strukturer och ställer nya krav. tog den , bl.a. med inspiration från och , initiativ till att inrätta ett Globaliseringsråd i syfte att öka kunskapen, uppmuntra till debatt och föreslå strategier just för konkurrenskraft i en ny tid. Rådet identifierade tidigt teknik och naturvetenskap som prioriterade områden. Redan i sin första underlagsrapport diskuterade rådet frågan om ökade kunskapskrav 1Närmare av de ca 200 projekt eller initiativ (redovisade i Teknikdelegationens rapport 2009:1) som i någon form verkar för att öka barns och ungdomars intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och informations- och kommunikationsteknik (IKT) startade sin verksamhet . 2NOT-projektet 1999-2003 – en utvärdering, s. 10. och i en senare publikation fokuserade rådet på behovet av ingenjörer för att skapa tillväxt.3 som den samhällsekonomiska betydelsen av teknik och naturvetenskap på detta sätt framhölls alltmer, kom allt tydligare signaler om att utbildningsväsendet inte kunde leverera det som krävdes. Från att vid tiden för fortfarande ha presterat jämförelsevis väl, började svenska elevers resultat i nationella och internationella kunskapsmätningar visa på starkt nedåtgående trender. Andelen sökande till tekniska (inklusive ingenjörsutbildningar) och naturvetenskapliga utbildningar minskade också kontinuerligt. Likaså fortsatte problemen med skev könsfördelning och få kvinnliga sökande till tekniska högskoleutbildningar. Andra varningsklockor var framtida demografiska utmaningar i form av stora pensionsavgångar och minskande ungdomskullar. I och med detta hade frågorna återigen hamnat högt på den nationella politiska dagordningen. följde regeringen upp rekommendationer med att tillsätta en delegation för att arbeta vidare med frågorna inom ramen för det statliga utredningsväsendet. Det var då Teknikdelegationen fick i uppdrag att kartlägga behovet av välutbildad arbetskraft inom matematik, naturvetenskap, teknik och informations- och kommunikationsteknik (IKT) samt lyfta fram, förstärka och utveckla arbetet med att öka intresset för och deltagandet i högskoleutbildning inom dessa områden.4 I kommittédirektivet fastställdes att delegationens arbete skulle omfatta hela utbildningskedjan, från förskola till högskola, samt att ett långsiktigt perspektiv skulle anläggas.