sou · GXB315d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Centralmuseernas byggnader är i de flesta fall att betrakta som s.k. ändamålsbyggnader.5 Begreppet ändamålsbyggnad har definierats av . Enligt definitionen är en ända- målsbyggnad av sådant slag att hyresgästen har en stark anknytning till byggnaden genom att hyresgästens verksamhet har kommit att förknippas med den. Hyresgästen saknar av denna anledning rådig- het över sin lokalförsörjning, vilket innebär att hyresgästen inte har möjlighet att välja andra lokaler för verksamheten.6 2Statens fastighetsverk: Förändrade hyror? 3Förordning (2007:757) med instruktion för . Verket ska även på regeringens uppdrag genomföra ny- och ombyggnationer. 4Stiftelserna som är centralmuseer (, , och Arbetets museum) äger själva sina byggnader eller hyr dem av andra hyresvärdar än . Mot denna bakgrund behandlas de inte i detta avsnitt som rör den interna statliga relationen mellan myndigheter i form av central museerna som är myndigheter å ena sidan och å den andra. 5Det är i första hand de museibyggnader som omfattas av kostnadshyra som är att betrakta som ändamålsbyggnader, men benämningen torde även omfatta flertalet av de centralmuseer som har marknadshyra. 6SOU 2004:28, s. 14–15. Regering och riksdag har lagt fast förutsättningarna för . Förvaltningen ska skötas kostnadseffektivt med ett rimligt risktagande och med likvärdig avkastning och service som andra alternativ. I enlighet med sitt uppdrag ska förvalta statens fastigheter så att deras värde bibehålls och om möjligt ökar. Dessutom ska kultur- och miljövärden i verkets fastighetsbestånd brukas, bevaras, föräd- las och levandegöras.7 Två hyresmodeller: marknadshyra och kostnadshyra Diskussion om effekterna av marknadshyror för museerna I samband med att fick ansvaret för för- valtningen av kulturfastigheter beslutade regeringen att de myndig- heter som hyrde sina lokaler av , däribland många centralmuseer, skulle ha en hyra som motsvarade marknads- hyra. Genom en jämförelse av marknadshyran för lokaler i det aktuella området som utgångspunkt bestämdes hyrorna i förhand- lingar med respektive hyresgäst. höjdes kritiska röster mot hur hyressystemet slog mot kulturinstitutioner som bedrev sin verksamhet i ändamåls- byggnader. Diskussionen rörde bl.a. i vilken mån det gick att sätta en marknadsmässig hyra på museernas byggnader och om museer- na kompenserades för höjda hyror. Kostnadshyra införs för vissa kulturinstitutioner tillsatte en intern arbets- grupp med uppdrag att se över hyressättningen i vissa statliga ändamålsfastigheter. Arbetsgruppen fann att de modeller för hyres- sättning som tillämpade gav en tillräcklig handlingsfrihet för att parterna skulle kunna komma överens om en lämplig utformning av hyrorna. bedömdes att kostnads- baserade hyror skulle användas i stället för marknadsanpassade hyror för fem äldre byggnader där kulturinstitutioner bedrev sin verksamhet. Orsaken till detta var att man ansåg att byggnaderna i 7 Förordning (1993:527) om förvaltning av statliga fastigheter, m.m. hög grad hade utformats för sitt ändamål och kommit att bli sym- boler för respektive kulturinstitutions verksamhet. Tre av de bygg- nader som omfattades av beslutet var museibyggnader, nämligen Nationalmuseums-, riksmuseets- och Historiska museets huvudbyggnader.8 Regeringen beslutade att de aktuella byggnaderna i enlighet med arbetsgruppens förslag skulle övergå till att hyressättas i enlighet med kostnadshyresmodellen. Av regeringsbeslutet framgick att kostnadshyran utöver kostnader för drift och underhållsåtgärder skulle täcka kostnaden för det i fastigheterna bundna kapitalet, definierat som byggnadernas anskaffningsvärde 1993 med tillägg för därefter gjorda investeringar och med avdrag för avskrivningar gjorda . Regeringen bedömde även att införandet av kostnadshyra skulle minska lokalkostnaderna för de fem berörda institutionerna.9 Debatten om museernas hyror Utredningar och tillkännagivanden om centralmuseernas hyror genomförde revisorer en granskning10 av hyressättning och förvaltning av statens ändamålsfastigheter11. Granskningen resulterade i en skrivelse från revisorerna till riks- dagen12 vilket i sin tur föranledde att göra ett tillkänna- givande till regeringen. I tillkännagivandet uppmanades regeringen att tillsätta en utredning i syfte att få till stånd en hållbar och för alla intressenter acceptabel lösning på frågorna om hyressättnings- principer för statens ändamålsfastigheter.13 tillsatte regeringen en utredning, Ändamålsfastighetskommittén.14 Utred- ningen lämnade sitt slutbetänkande Hyressättning av vissa ända- målsbyggnader, våren 2004.15 Utöver det tillkännagivande som föranledde tillsättandet av har vid ytterligare två 8De övriga två institutionerna som skulle få kostnadshyra var och Operan. 9SOU 2004:28, s. 44–45 och prop. 2001/02:1, bet. FiU1, rskr. 10Riksdagens revisorer, 2001/02:2. 11Enligt bör begreppet ändamålsbyggnad användas istället för ändamålsfastighet, eftersom det inte är markens egenskaper, utan byggnadens som är av intresse. SOU 2004:28, s. 14–15. 122001/02:RR12. 2001/02:FiU14, rskr. 2001/02:165. 15SOU 2004:28 Hyressättning av vissa ändamålsbyggnader. tillfällen, , uppmanat regeringen att vidta åtgärder med anledning av diskussionerna kring kulturinstitutionernas hyror. Det ena tillkännagivandet (2004) omfattade synpunkter på effekterna av systemet för pris- och löneomräkning på bl.a. central- museernas anslag. menade exempelvis att det inte gick att utläsa hur omräkningen genomförts.16 I det andra tillkännagivandet (2005) bedömde att en översyn av den nuvarande metoden för kompensation till myndig- heterna för höjda hyror borde genomföras. ifrågasatte vidare museernas och andra kulturinstitutioners möjlighet att upp- träda som jämbördiga motparter i hyresförhandlingar med . Dessutom anförde uppfattningen att regeringen snabbt borde vidta åtgärder som underlättade för Statens museer för världskultur att i det korta perspektivet komma över de problem som den minskade kompensationen för hyres- kostnader fört med sig.17 I sitt slutbetänkande diskuterar i första hand frågan om former för samverkan samt kostnads- och ansvarsfördelningen mellan hyresgästerna, bl.a. centralmuseerna och hyresvärden (). Frågan om omräk- ningen av anslagen till de aktuella institutionerna till följd av infla- tion och prisökningar diskuteras även översiktligt i utredningen.18 Kommitténs betänkande har inte resulterat i någon proposition. Centralmuseerna kritiska till kommitténs förslag Med anledning av betänkande läm- nade Centralmuseernas samarbetsråd ett remissyttrande.19 Den vikti- gaste förutsättningen för hyressättningen av ändamålsbyggnader är enligt samarbetsrådet, att den grundar sig på en fungerande finan- siering. Finansieringsfrågorna utgör det stora problemet för kultur- institutionerna. Centralmuseernas samarbetsråd menar att det gällande finansieringssystemet lider av stora brister som Ändamåls- 2004/05:KrU1, rskr 2004/05:99. 2005/06:KrU1, rskr 2005/06:84–88. 18SOU 2004:28 Hyressättning av vissa ändamålsbyggnader. 19Regeringskansliet: Dnr. Fi2004/1882. fastighetskommittén inte tar upp. Finansieringen måste lösas innan frågan om ansvar och inflytande över fastighetsförvaltningen eller krav på avkastning på fastighetskapitalet som utredningen foku- serar på över huvud taget är intressanta att diskutera, menar samarbetsrådet. Centralmuseernas samarbetsråds syn på finansieringsfrågan består de huvudsakliga problemen med finansieringen i att vissa museer gått in i det nuvarande hyres- systemet med för låga anslag. Många av de aktuella ändamåls- byggnaderna har också varit i stort behov av underhåll. Detta har inneburit att museerna varit underbudgeterade sedan systemets införande och att de haft en låg betalningsförmåga i förhållande till de faktiska kostnader man haft för hyror och underhåll. I sitt remissvar hävdar samarbetsråd att i vissa fall begärt hyreshöjningar som väsent- ligt överstiger den årliga omräkningen av anslagen som regeringen genomför för att justera anslagen i förhållande till förändrade priser och löner. Detta har i sin tur medfört att anslagen för dessa museer har urholkats, dvs. en större andel av museernas anslag har gått till hyror än under föregående år. synpunkter på funktionen i befintliga hyresmodeller I betänkande diskuterar marknads- modellen och modellen för kostnadshyra som tillämpas för museerna. Vad gäller modellen för marknadshyra anser Centralmuseernas samarbetsråd att föreställningen om att hyrorna för de aktuella ändamålsbyggnaderna sätts på marknadsmässig grund är vilse- ledande. Museerna saknar rådighet i fråga om sina lokaler, vilket innebär att de inte kan flytta. Därmed föreligger inget oberoende för hyresgästerna och inte heller någon konkurrenssituation, vilket marknadshyror förutsätter. Rådet kritiserar även modellen med kostnadshyror. Modellen innebär att hyresgästen ska bära alla kostnader medan ägaransvaret att fatta beslut om förvaltningen av fastigheten ska ligga på . Detta strider, enligt samarbetsrådet, mot viktiga principer för den statliga målstyrningen där ansvaret för ekonomi och verksamhet är nära sammankopplade. Modellen för kostnads- hyror bedöms därmed gå på tvärs mot den generella statliga för- valtningspolitiken. Sammanfattningsvis bedömer Centralmuseernas samarbetsråd att en förnyelse av den befintliga marknadsliknande hyresmodellen för ändamålsbyggnader i första hand bör prövas. Kostnadsmodellen för hyror bör helt lämnas utanför vidare diskussioner eftersom den inte innebär några egentliga fördelar för vare sig hyresgäst eller hyresvärd. Kostnadshyra och frågan om eftersatt underhåll pekar på problem med kostnadshyror Även har uttryckt tveksamhet vad gäller modellen med kostnadshyra. I myndighetens budgetunderlag till regeringen redogjorde bl.a. för sin uppfattning. menade att antalet hyresgäster med kostnadshyresavtal inte borde öka och underströk vikten av mer långsiktiga hyresavtal för de hyresgäster som redan hade kost- nadshyra. Man framhöll också sin uppfattning att hyra på mark- nadsmässiga grunder är att föredra. bedömde vidare att det varit ett klart misslyckande för , , regeringen, departementen, samt hyresgästerna att frågan om hyran för kultur- fastigheterna inte klarats ut trots alla utredningar och diskussioner som förevarit.20 har vidtagit åtgärder för bättre dialog inrättade Fastighets- område musei- och teaterbyggnader. Syftet med verksamheten var att försöka förbättra relationerna till sina hyresgäster genom att på ett mer aktivt sätt arbeta med frågor som rör hyressättning. Bland annat har inom ramen för avdelningens verk- samhet tagit fram utvecklingsplaner i samarbete med central- museerna. 20 Statens fastighetsverks budgetunderlag –2008, beteckning 652-526/05, . Efter samtal med företrädare för flera av centralmuseerna är det utredningens intryck att dessa åtgärder uppfattas som positiva och att de har gett goda effekter på samarbetet mellan Statens fastig- hetsverk och de aktuella centralmuseerna. Olika uppfattningar om ansvaret för eftersatt underhåll Trots att samarbetet i flera avseenden fungerar väl mellan och centralmuseerna återstår principiella frågor där fastighetsverket och museerna har olika uppfattningar. Med anledning av en meningsskiljaktighet mellan Statens fastig- hetsverk och () beträffande vem av parterna som skulle stå för kostnaderna för att genomföra ett visst underhållsarbete gjorde 2003 en hemställan till regeringen där man begärde att regeringen dels skulle klargöra att kostnaden för allt underhåll inklusive det eftersatta underhållet ska ingå i kostnadshyran och därmed betalas av hyresgästen. Regeringsbeslut om eftersatt underhåll I sitt beslut i ärendet menade regeringen att i enlighet med sitt uppdrag ska planera större underhållsåtgärder i samråd med hyresgästen. Frågan om vad som är att betrakta som eftersatt underhåll avgörs i förhandlingar mellan berörda parter. Om det i enskilda fall uppstår skilda uppfattningar bör detta lösas med hjälp av extern medling. I de fall eftersatt underhåll bedöms föreligga ska kostnaderna för att åtgärda detta bäras av , menar regeringen.21 : oavsiktliga incitament kan skapas I sitt budgetunderlag –2011 anför sina argument mot regeringens beslut och pekar på vilka konse- kvenser man menar att detta kommer att få . Fastighets- verket bedömer att den grundläggande frågan, nämligen att hyres- gästerna med kostnadshyra inte anser sig ha möjlighet att betala den hyra som behövs för att fastighetsverket ska kunna genomföra 21 Regeringsbeslut Fi2003/3646, . större löpande underhållsåtgärder som är nödvändigt för att und- vika att underhållet blir eftersatt, kvarstår trots regeringsbeslutet. Tanken bakom systemet med kostnadshyra är att göra kostna- der synliga för hyresgästen. menar dock att regeringens ställningstagande riskerar att skapa incitament för hyresgästerna att vilja skjuta på större åtgärder med hänvisning till brist på pengar. kommer situationen för byggnaden att ha förvärrats så att hyresgästen kommer att anföra argument med innebörden att eftersatt underhållet. menar vidare att även om regeringsbeslutet endast avser , har samtliga hyresgäster som har kostnadshyra aviserat att de avser att återkomma i frågan och begära förhandling om vem som ska stå för kostnaderna för underhåll som man anser vara eftersatt. har inlett förhandlingar med de aktuella institutionerna. I den mån eftersatt underhåll finns och i enlighet med regeringsbeslutet bedöms vara skuld till detta, menar verket att myndigheten inte har möjlighet att inom nuvarande system finansiera åtgärderna för att avhjälpa problemen på annat sätt än att höja hyrorna för andra hyresgäster, alternativt att fastig- hetsverket inte uppnår det krav på avkastning som regeringens ställer på myndigheten. Med utgångspunkt i dessa synpunkter har gjort ytterligare en hemställan till regeringen där man begär att regeringen ska ge myndigheten i uppdrag att ta fram en ny modell för kostnadshyror som möjliggör att större underhållskostnader ska kunna fördelas över så att hyran kan hållas på en jämn nivå för hyresgästen, oavsett när de större åtgärderna genomförs. Dessutom begär att regeringen klarlägger att samtliga kostnader skall betalas av hyresgästen som hyr den aktuella fastigheten eftersom ingen annan finansiering finns om kostnadshyresmodellen skall kunna upprätthållas.22 Diskussion om museernas kompensation för höjda hyror Undersökningar visar att de marknadsliknande hyrorna som fler- talet centralmuseer som är myndigheter har ligger avsevärt under den verkliga nivån för marknadshyror.23 För såväl museer med 22Statens fastighetsverks budgetunderlag –2011, dnr 652-215/08, . 23Se t.ex. SvD . kostnadshyra som för dem med marknadsliknande hyra går trots detta en stor andel av respektive myndighets anslag till att betala hyra. Dessutom finns exempel på att museer fått sänkta anslag trots att hyran höjts. Stora lokaler del av museiuppdraget De stora fasta utgiftsposter som de flesta myndigheter har är kost- naderna för personal och lokaler. För den genomsnittliga statliga myndigheten går av anslaget till att täcka kostnaden för personal och ca 10–till att täcka hyreskostnader för lokaler. Av centralmuseernas anslag går till hyra.24 En orsak till att en förhållandevis stor andel av centralmuseernas anslag går till hyra är att museerna i jämförelse med andra myndig- heter har stora lokaler i förhållande till sin personalstyrka. Detta beror på att museerna till skillnad från många andra myndigheter inte är kontorsmyndigheter där huvuddelen av lokalerna i första hand är avsedda för personalen. I museiuppdraget ingår som en central del att ta emot besökare och att vårda och bevara sina sam- lingar vilket kräver stora lokaler. Pris- och löneomräkning syftar till att bibehålla köpkraft räknar regeringen om myndigheternas anslag med hjälp av pris- och löneomräkningsmodellen (PLO). I de flesta fall, t.ex. vad gäller centralmuseernas anslag, tillämpas pris- och löneomräkning- ens grundmodell.25 Syftet med omräkningen är att köpkraften i anslagsmedlen ska bibehållas. Omräkningen av myndigheternas anslag med hjälp av PLO in- nebär att anslagen räknas om till nästa budgetårs löppris. Detta ska förhindra att anslagen urholkas till följd av inflation och löne- ökningar. PLO-modellen hanterar även förändringar till följd av deflation och löneminskningar. 2008/09:1, UO 17, s. 50. Andelen anslag som går till hyra överstiger för Statens maritima museer (SMM) och (MM). Orsaken till detta är att Statens maritima museer i väsentlig omfattning finansieras av entréintäkter () och att har nybyggnations villkor. 25För ett fåtal anslag används andra index för omräkning. Exempel på detta är Högskoleindex, Skolindex, Försvarsprisindex, Nettoprisindex, Konsumentprisindex och Bidragsindex. Vid omräkningen delas respektive anslag upp i en lönedel, en hyresdel och en del för övrig förvaltning. Därefter räknas varje del om med var sitt index som tas fram årligen.26 Oavsiktliga konsekvenser av anslagsomräkningen Syftet med omräkningen är att köpkraften i redan beviljade anslagsmedel ska bibehållas. Trots att omräkningen ska säkerställa att myndigheterna kompenseras för förändringar i pris och löner har det emellertid visat sig att beräkningen i vissa fall medfört sänkta anslag, trots att den faktiska hyran för ett museum höjts. Att detta kan inträffa beror på att PLO är en generell modell som inte direkt tar hänsyn till den faktiska utgiftsutvecklingen under det enskilda anslaget.27 Detta var t.ex. fallet för 2006. Att anslaget sänktes som den faktiska hyran höjdes berodde på att marknadshyran, som pris- och löneomräkningen baseras på, i det aktuella området där museet ligger hade sjunkit som och hyresgästen träffat avtal om höjd hyra. Ökningen av hyran var ett resultat av att standarden i museet hade höjts genom renoveringsinsatser. Konsekvensen blev att de gene- rella uppgifterna om utvecklingen av hyror i området som låg till grund för beräkningen av anslaget och den faktiska hyran inte kom att stämma överens. () bedömer att tillämpningen av omräkningsmodellen behöver analyseras i syfte att förebygga en framtida upprepning av detta problem. har upp- märksammat regeringen på att verket bedömer att modellen för anslagstilldelningen avseende myndigheters lokalkostnader bör ses över, och att regeringen fram tills dess att en sådan översyn är gjord införa en spärr. Spärren ska säkerställa att PLO-omräkningen inte leder till att anslaget sänks om den faktiska hyran höjs som ett resultat av att hyran för den aktuella institutionen understiger den fastställda rikthyran vid omförhandlingstillfället.28 2007/08:1, vol 1, s. 204. 28Statens fastighetsverks budgetunderlag –2011, dnr 652-215/08, . ska bistå med underlag I syfte att bl.a. öka förutsättningarna för kulturinstitutioner som exempelvis centralmuseer att uppträda som jämbördiga motparter i hyresförhandlingar med har regeringen änd- rat reglerna i flera förordningar.29 Som ett resultat av detta erbjuds bl.a. myndigheterna genom () dels visst stöd i lokalförsörjningsfrågor, dels bättre underlag om hyres- nivåer och hyreskostnader inom den statliga sektorn. Det ökade stödet innebär enligt regeringen att myndigheterna stärks i sin roll som hyresgäster. Förändringen innebär även att regeringen löpande erhåller information från ESV om hur statens kostnader för lokaler utvecklas över tiden och orsakerna till detta.30 genomför genomlysning av hyrorna I budgetpropositionen meddelade regeringen att man inte avsåg vidta några ytterligare åtgärder än dem som beskrivs ovan med anledning av tillkännagivanden avseende central- museernas hyror. Mot denna bakgrund har beslutat att inleda en genomlysning av de problem som återkommande uppmärksammas beträffande centralmuseernas hyror. Resultatet av utskottets arbete kommer att redovisas under våren 2009.31 Sammanfattningsvis menar utredningen att det är angeläget att regeringen vidtar sådana åtgärder som långsiktigt kan lösa de olika problem med centralmuseernas hyror som återkommande aktuali- serats det . En redogörelse för utredningens bedömning i de olika frågorna som rör hyrorna återfinns i utred- ningens betänkande, avsnitt 3.2. 29Förordningen (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning, Förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag samt Förordningen (2003:884) med instruktion för . 2007/08:1, vol 1, s. 205. Museikoordinatorn har i enlighet med direktivet samrått brett med museer och andra berörda parter, diskuterat sitt uppdrag och in- hämtat underlag. Utredningen har vidare bildat arbetsgrupper för vissa områden, se nedan. De fackliga centralorganisationerna, och , har hållits informerade om utredningens arbete. Departement, myndigheter, vissa statliga utredningar samt forskningsfinansiärer () /Filmarvet Forum för levande historia . Myndigheten för skolutveckling () Statens ljud- och bildarkiv (SLBA) och kompetensutveckling () Föreningar och sammanslutningar inom museisektorn Arbetslivsmuseernas samarbetsråd (ArbetSam) i svenska museer (Fuism) museers samarbetsorganisation (NAMSA) Svenska ICOM Svenska Museifönstret I projekt-, styr- och arbetsgrupper knutna till projektet (se kapitel 2.1) har deltagit Statens museer för världskultur I arbetsgruppen för samlings- och föremålsvård (se kapitel 2.2) har deltagit Statens museer för världskultur I arbetsgruppen för lån och depositioner (se kapitel 2.3) har deltagit Statens museer för världskultur I nätverket för forskningsfrågor (se vidare kapitel 2.5) har deltagit: Statens museer för världskultur Statens musiksamlingar I möten rörande de fotografiska frågorna (se kapitel 2.8) har deltagit: Livrustkammaren, och museer Ministerier, myndigheter, museer och organisationer i åtta länder (se kap 4 och bilaga 13) , Media & Sports (DCMS) Museums, () Statens konstmuseum, (KEHYS) , Cultuur en Wetenschap (OCW) - , Culture and Science Erfgoed Nederland - - State Inspectorate for Cultural Heritage Gordion, cultureel advies Mondriaan Stichting - Museumvereniging - (VRM) ) - Kultur- och kirkedepartementet (KKD) Staatliche Museen zu , Stiftung Preußischer Kulturbesitz, Institut für Museumsforschung Deutscher Museumsbund e.V. () () steve (the art museum social tagging projekt) Institutioner med statligt stöd på anslag 8:4 (se kapitel 5): Kontakter i ärenden rörande vissa särskilda frågor (se kapitel 5): Ájtte, Svenskt fjäll – och samemuseum Delegationen för romska frågor Romskt kulturcentrum I möten med gruppen verksmuseer (se kapitel 5) har deltagit: Fästningsmuseerna vid och på Kungliga Husgerådskammaren med slottsmuseerna I möten med gruppen universitetsmuseer (se kapitel 5) har deltagit: i Biologiska museerna i Evolutionsmuseet i Linnéminnena i , universitetsförvaltningen Lunds universitets antikmuseum Lunds universitets historiska museum (LUHM) , , universitetsförvaltningen , universitetsförvaltningen 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brotts- bekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jord- bruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produk- tion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokal- försörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörj- ning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Ransonering och prisreglering i krig och fred. En nationell cancerstrategi för framtiden. Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. Återkrav inom välfärdssystemen.