sou · GYB340 · 2010-05-28 00:00:00 — Hur stor anknytningen till arbetsmarknaden är inom en viss grupp kan mätas på flera olika sätt, dels genom arbetskraftsdeltagande, dels genom sysselsättningsgrad och dels genom andelen arbetslösa.1 För utrikes födda noteras både lägre arbetskraftsdeltagande, lägre sysselsättningsgrad och högre arbetslöshet än för personer födda i , även om variationen inom gruppen är mycket stor. var sysselsättningsgraden i åldersgruppen 15–bland utrikes födda medan sysselsättningsgraden för inrikes födda var . Skillnaden är större mellan inrikes och utrikes födda kvinnor än män.2 Sysselsättningsgraden har generellt sett gått ned som en konsekvens av den ekonomiska krisen, men nedgången i ekonomin har inte drabbat utrikes födda i så stor utsträckning som väntat. Utrikes födda, speciellt de nyanlända, drabbas av uppsägningar i samband med konjunktursvängningar, dels för att de ofta tillhör de senast anställda, dels för att de mer ofta än infödda har osäkra anställningsformer så som timanställning och tillfälliga arbeten.3 De senare årens ekonomiska kris har dock i huvudsak slagit mot arbeten inom industrin som framförallt sys- selsatt inrikes födda, men nedgången har också märkts av inom bl.a. tjänstesektorn som sysselsätter många utrikes födda. Det är många olika faktorer som påverkar sysselsättningsgraden i olika grupper. En studie från SCB visar att den viktigaste faktorn är tiden i . Det är svårt för nyanlända invandrare att komma in på arbetsmarknaden. var mindre än en tredjedel av de migranter som varit i eller kortare yrkesverksamma. 1Arbetskraftsdeltagandet inkluderar både dem som har ett arbete och dem som söker arbete, gruppen sysselsatta inkluderar dem som under en referensvecka arbetat som arbetstagare, egen företagare eller som oavlönad medarbetare samt dem som hade anställning men var tillfälligt frånvarande under referensveckan. Även personer som deltar i vissa arbets- marknadspolitiska program räknas som sysselsatta. Personer som är föräldralediga eller som studerar räknas inte som sysselsatta. (SCB 2009c). 2SCB (2009c). Notera att denna studie avser . 3SCB (2009c). Andelen sysselsatta bland dem som varit i längre än var närmare 70 procent.4 Även skälen för bosättning utgör en viktig faktor bakom migr- antens möjlighet att etablera sig på arbetsmarknaden. Bland dem som kommit till som asylsökande och beretts skydd här har bara var tionde person fått sysselsättning året efter invandringen. Därefter ökar sysselsättningsnivån successivt, men fortfarande efter sex till är hälften utan sysselsättning och efter invandringen har sysselsättning. För dem som kommit till som arbetskraftsinvandrare eller för att studera är däremot andelen som har arbete i stor, . är det betydligt färre i dessa grupper som är kvar i efter invandringen. En anledning till detta kan vara att dessa flyttat till med avsikten att stanna för att öka sin kompetens och sedan återvända till sitt ursprungs- land eller flytta vidare. Det kan också till viss del bero på att de som inte funnit sysselsättning inte heller har stannat kvar i landet i lika stor utsträckning som dem som kommit av asylskäl eller genom familjeanknytning.5 Även utbildningsnivån är viktig för etablering på arbets- marknaden. Högutbildade är sysselsatta i högre utsträckning än lågutbildade. Bland dem som endast har förgymnasial utbildning är andelen som har arbete efter invandringen till och hade fortfarande bara hälften syssel- sättning. Detta kan jämföras med dem som har eftergymnasial utbildning där andelen sysselsatta är . Utbildningsnivån är generellt något lägre bland utrikes födda än bland inrikes födda. Det är en något större andel personer som endast har förgymnasial utbildning bland de utrikes födda, medan andelen som har gymnasieutbildning som högsta utbildningsnivå är lägre. Däremot är andelen som har eftergymnasial utbildning unge- fär lika för de båda grupperna. Skillnaderna mellan olika invandr- ingsgrupper är dock stora. Bland irakier som invandrat till har 30–eftergymnasial utbildning. Bland migranter från har drygt var femte person eftergymnasial utbild- ning och bland dem som kommit från är det endast en av tio. Detta avspeglar sig också på sysselsättningsnivåerna för de olika grupperna.6 4Svenskt Näringsliv/(2010). 5SCB (2009c). 6SCB (2009c). som hög utbildning ökar chanserna att få ett arbete i visar tidigare studier att många utrikes födda med efter- gymnasial utbildning inte får ett arbete som motsvarar deras utbild- ningsnivå.7 En undersökning som SCB gjort visar att endast två tredjedelar har ett arbete som helt eller delvis överensstämmer med deras utbildning. En femtedel hade ett arbete som inte krävde någon högskoleutbildning alls.8 Det utgör ett stort problem både för individen och för samhället att misslyckas med att ta tillvara den kompetens som individen bär med sig – istället för brain gain uppstår brain waste. I förlängningen innebär detta också ett hinder för cirkulation och framtida kunskapsöverföring tillbaka till ursprungslandet.9 Orsaker till de utrikes föddas svaga ställning på den svenska arbetsmarknaden Invandrarnas sämre situation på arbetsmarknaden påverkas av flera faktorer. Många saknar nätverk och kontakter inom de områden där de har kompetens och erfarenhet, som en stor del av rekryteringen sker genom just kontakter. Det saknas också i många fall kunskap om tillgodoräknade och validering av tidigare erfaren- heter. Andra orsaker till att det är svårt att komma in på arbets- marknaden är regionala inlåsningar. Även de som har utbildning inom områden där det råder efterfrågan på arbetskraft kan ha svårt att få arbete om de bor i regioner där efterfrågan är låg. Detta gäller främst personer med teknisk-industriella utbildningar på gymnasie- nivå, men också personer med vårdutbildningar. Det finns även en mindre grupp arbetslösa med högskoleutbildning i regioner med låg tillväxt. Bristande språkkunskaper är ett annat problem. De flesta arbetsgivare, oberoende av bransch, uppger att det är viktigt att kunna tala och förstå svenska.10 Det saknas också i stor utsträckning kunskap bland svenska arbetsgivare om värdet av utländsk arbetslivserfarenhet och utbildning. Därför är möjligheten till validering av tidigare utbildning och yrkeserfarenheter central. är de praktiska frågorna bara en liten del av för- klaringen till utrikes föddas svaga ställning i samhället. 7Integrationsverket (2006). 8SCB (2009d). 9Holzmann och Münz (2004). 10Se vidare avsnitt 5.3 och 5.4. minering och fördomar bland arbetsgivarna utgör ett stort problem. Såväl forskning som rapporter från myndigheter visar att diskriminering förekommer inom många olika samhälls- områden. Exempelvis har ett antal studier som gjorts konstaterat att personer med utländskt klingande namn i mindre utsträckning kontaktats av arbetsgivare och hyresvärdar än personer med svenskt klingande namn. En person i fokusgrupperna berättar att hon upplever att det inte finns något intresse för hennes kompe- tens i – trots att hon är högutbildad: verkar inte så intresserat av vad jag har att erbjuda, kan man säga. Här skiljer sig från andra länder jag bott i. För mig är svårast att leva i, och då kanske främst yrkesmässigt. Det här med att ta vara på det vi har. Jag är välutbildad men här värdesätts det inte. Jag upplever inte att det finns något intresse Det är till min nackdel att jag är invandrare.11 Flera satsningar har gjorts för att minska diskrimineringen, bl.a. trädde en ny diskrimineringslagstiftning i kraft . I samband med detta inrättades också den nya myndigheten mineringsombudsmannen. Diskriminering är fortsatt ett stort pro- blem och det är viktigt att arbeta vidare med attitydförändringar inom detta område. Efterfrågan på arbetskraft i lågkonjunktur Trots arbetslöshet och lågkonjunktur kan det finnas brist på arbetskraft inom vissa sektorer. Efter nedgången på arbets- marknaden väntas tillgången på arbete öka något . Lågkonjunkturen har i huvudsak drabbat vissa områden och branscher, framför allt industriyrken där antalet lediga jobb i för- hållande till antalet arbetssökande har minskat kraftigt. De sektorer inom vilka efterfrågan på arbetskraft är störst är bl.a. handel, transport, restaurang och service. Det handlar i huvudsak om yrken inom tjänstesektorn där den ekonomiska krisen inte slagit lika hårt.12 11Kommittén har låtit genomföra tre s.k. fokusgrupper (samtliga , 2010) i syfte att belysa frågor med betydelse för rörligheten mellan och ursprungsländerna. Del- tagarna har utgjorts av pesoner med ursrpung i länder utanför EU – i , , samt – som kommit till i vuxenåldern och är svenska med- borgare. Personerna i fråga har varit bosatta i . Fokus- grupperna ar genomförts av företaget och . 12Arbetsförmedlingen (2010). Det finns många olika skäl till att det uppstår brist inom ett yrke. Dels handlar det om att det utbildas för få till vissa yrken, men det kan också bero på snabb tillväxt inom yrket som gör att det är svårt att hitta personer med yrkeserfarenhet eller att till- gången på utbildad personal är så stor att kompetenskraven inom yrket höjs. Vidare kan lönenivåer och arbetsförhållanden inom ett visst yrke bidra till att det är svårt att rekrytera. De flesta yrken där Arbetsförmedlingen bedömer att det kommer att råda brist på kvalificerad arbetskraft, är yrken som det råder brist inom oavsett konjunkturläge. Bland dessa återfinns flera vårdyrken, bland annat läkare, tandläkare och sjuksköterskor med vissa specia- listkompetenser. Det råder också brist på civilingenjörer inom vissa områden där det ställs krav på en viss specialistkompetens. Även väntas brist uppstå på ingenjörer och tekniker. Datayrken är en av de yrkesgrupper där efterfrågan bedöms vara stark framöver, främst för programmerare, men också IT-strateger. Arbetslösheten för IT-utbildade ökade visserligen , men mindre än för andra yrkesgrupper. som det väntas bli brist finns dock många utbildade inom IT-området och i huvudsak gäller bristen högt kvalificerad personal med arbetslivserfarenhet.13 I vilken utsträckning har arbetskraftsinvandringen skett i bristsektorer? Det nya regelverket för arbetskraftsinvandring har inneburit att möjligheterna till arbetskraftsinvandring från länderna utanför EU/EES ökat.14 Det kan finnas olika skäl till att arbetsgivaren vill rekrytera från utlandet. Det kan t.ex. handla om att det råder brist på en specifik yrkeskompetens, både vad det gäller utbildning och erfarenhet. Det kan också saknas en viss typ av kunskap, exempelvis ett särskilt språk eller andra kvalifikationer, och det kan också bero på per- sonliga förhållanden eller ägarstrukturer inom företagen. Bland dem som fått arbetstillstånd efter med det nya regelverket finns både högt kvalificerad personal och arbets- tagare inom låglöneyrken. De vanligaste yrkena är medarbetare inom jordbruk, dataspecialister, restaurangpersonal och civilingen- jörer. dominerar bland ursprungsländerna. 13Arbetsförmedlingen (2010). 14Regeringskansliet (2008). och är det tre största länderna, men också är ett stort ursprungsland. Totalt har drygt 17 000 nya arbetstillstånd beviljats med det nya regelverket.15 Sammantaget kan man konstatera att arbetskraft från länder utanför till viss del har rekryterats inom yrkesområden där Arbetsförmedlingen har prognostiserat brist, dataspecialister och civilingenjörer är exempel på sådana. återfinns köks- och restaurangbiträden samt städare/lokalvårdare bland de 10 vanligaste yrkena bland arbetskraftsinvandrare och detta är i stäl- let yrken som Arbetsförmedlingen listar bland dem där det råder störst överskott på arbetssökande. 5.2Företagare med utländsk bakgrund Vanligt med egenföretagare bland utrikes födda Det framförs ofta att det är vanligt med egenföretagande bland utrikes födda och sett till antalet sysselsatta inom de båda grup- perna är andelen egenföretagare större bland utrikes födda än bland personer födda i man däremot utrikes födda med inrikes födda utan att ta hänsyn till sysselsättningsnivån är egen- företagande i stort sett lika vanligt.17 Detta beror på att andelen sysselsatta totalt sett är lägre bland utrikes födda. I vissa grupper är dock skillnaden markant, i åldrarna är det nästan dubbelt så vanligt med egenföretagande bland utrikes födda som bland per- soner födda i I finns närmare 70 000 företag som ägs av personer som är utrikes födda och dessa sysselsätter runt 250 000 personer.19 startades totalt 57 800 nya företag och av dessa startades nästan var femte (9 800 företag), av en person med utländsk bak- grund20.21 De utrikes födda företagarna är relativt lika företagare födda i i de flesta avseenden, men det finns vissa mindre skill- 15Se även kapitel 4. 16Tillväxtverket (2009). 17SCB (2009c). 18Tillväxtverket (2008). personer som är utrikes födda eller personer som är födda i , men med två utrikes födda föräldrar. 21Tillväxtanalys (2009). nader.22 Det är generellt fler män än kvinnor som startar egna före- tag, men skillnaderna mellan könen är något mindre bland utrikes födda än i gruppen som helhet. I det avseendet är alltså utrikes födda mer jämställda än personer födda i . Den största enskilda branschen för utrikes födda småföretagare är handel, med en viss övervikt för kvinnliga företagare. Den näst vanligaste branschen för utrikes födda kvinnor är renhållning, rekreation och service. Båda dessa branscher är vanliga också bland svenskfödda kvinnliga företagare. Bland utrikes födda män är hotell och restau- rang den vanligaste branschen efter handel, och inom hotell och restaurang finns även många företag som drivs av utrikes födda kvinnor. Hotell och restaurang är en bransch med relativt få svenskfödda företagare. Vidare är företagstjänster och uthyrning en relativt stor bransch för utrikes födda företagare, men här finns också många svenskfödda småföretagare.23 Bland de företag som startades av utrikes födda var transport och kom- munikation den vanligaste branschen följt av varuhandel, repara- tioner och hotell- och restaurangverksamhet.24 Det viktigaste skälet till att starta eget företag är möjligheten att förverkliga idéer och att få arbeta självständigt – detta uppger både utlandsfödda och svenskfödda nyföretagare. av de utrikes födda uppger dock risken för att bli arbetslös som det huvudsakliga motivet till att starta företag, en betydligt större andel än bland de svenskfödda nyföretagarna.25 Andra studier har dock visat att det inte finns något klart samband mellan arbetslöshet och egenföretagande, utan pekar istället på skillnader i värderingar och attityder. T.ex. är egenföretagare vanligare i många av de stora invandringsländerna, såsom , och Bosnien-Hercegovina.26 Motivet att starta företag har betydelse för företagets till- växt. I detta sammanhang kan man skilja på nödvändighetsbaserat och möjlighetsbaserat företagande där möjlighetsbaserat före- tagande innebär att individen ser företagandet som ett möjligt för- 22Integrationsverket (2006). 23Tillväxtverket (2009). 24Tillväxtanalys (2009). 25Tillväxtverket (2009). 26Integrationsverket (2006). Ett företag startat med engagemang och entreprenörslust har ofta bättre förutsättningar att bli lönsamt.27 Viljan att låta företaget växa är generellt sett stor bland småföre- tagare och ännu större i den grupp småföretagare som är utrikes födda. De utrikes födda är också i något större utsträckning posi- tiva till att anställa ny personal. upplever de, liksom de svenskfödda företagarna, många svårigheter. Generellt sett upplevs konkurrens, lagar och regler samt brist som de största hindren för expansion. Skillnaden vad gäller utrikes födda före- tagare och företagare födda i märks framför allt vad gäller upplevelsen av möjligheten att få lån. Utrikes födda företagare upp- lever detta i betydligt större utsträckning som ett problem.28 Undersökningar visar också att det är dubbelt så vanligt att utrikes födda företagare får avslag på sina ansökningar om lån eller kre- diter. Till viss del handlar detta om bristande kunskaper om mark- naden och svårigheter att förstå regelverket.29 Genom före- tagspartner och IFS Rådgivning kan utrikes födda företagare få stöd kring sitt företagande. har program som riktar sig till företagare med utländsk bakgrund. Genom dessa erbjuder de rådgivning, nätverk och bättre förutsättningar till finansiering.30 En annan viktig fråga är naturligtvis möjligheten att försörja sig på sin verksamhet. De allra flesta av dem som inte har någon annan sysselsättning parallellt med sitt företag kan leva på inkomsterna från företaget. Andelen utrikes födda som uppger att det knappt går att leva på inkomsterna är dock betydligt större än bland svenskfödda företagare.31 Tidigare undersökningar har också visat att utrikes födda företagare har lägre inkomst än utrikes födda som förvärvsarbetar. Dålig lönsamhet kan vara en av anledningarna till att en större del av de utrikes födda företagarna avslutar sin verk- samhet, bara drygt hälften av företagen finns kvar . Sam- tidigt tycks inte erfarenheten av att driva företag betraktas som någon merit i det framtida yrkeslivet – utrikes födda egenföretagare 27TCO (2010). 28Tillväxtverket (2009). 29Tillväxtverket (2008). 30Tillväxtverket (2008). Se även kapitel 7. 31Tillväxtverket (2009). som lägger ned sin verksamhet har både svårare att få ett arbete och har sämre löneutveckling än andra utrikes födda.32 Utländska företagare med verksamhet i både och ursprungslandet Egenföretagare med ursprung i ett annat land än har ofta kontakter med och kunskaper om sitt ursprungsland som ger goda möjligheter att växa och etablera sig på nya marknader. Många har uppmärksammat potentialen hos dessa företagare och det finns flera projekt som riktar sig till personer som vill exportera till eller starta verksamhet i sitt ursprungsland. IFS Råd- givning har startat ett projekt som riktar sig till irakiska företagare i . Projektet går ut på att genom seminarier och kon- taktskapande aktiviteter öka kunskapen kring som export- marknad samt att sammanföra företagarna med större företag för samarbeten kring satsningar på export till Även Röda Korset har haft ett projekt kring egenföretagande kopplat till organisationens verksamhet för återvandring. Projektet syftade till att genom utbildning kring egenföretagande och entre- prenörskap skapa möjlighet till egen försörjning i ursprungslandet och därigenom underlätta återvandring. Ett av de viktigaste skälen till projektet var att deltagarna, som alla hade planer på att åter- vandra, skulle kunna ta ett informerat beslut om sin framtida situ- ation. När projektet avslutades valde en liten grupp att faktiskt genomföra återvandringen och fullfölja planerna på ett eget företag. En annan grupp valde att stanna kvar och av dessa startade flera egna företag i Regeringen har också initierat en särskild satsning på utrikes födda företagare – Projekt . Målet med projektet är att utrikes födda företagare ska nå ut på nya exportmarknader.35 I statliga uppdrag ingår också att stödja invandrarföre- tagare.36 Det finns även andra projekt som är inriktade på olika länder eller regioner. Ett exempel är projektet som drivs av företaget med stöd från och Migrations- verket. Projektet har som målsättning att bidra till utvecklingen av 32Andersson (2009). 34Röda Korset (2007). 35Se kapitel 7. företag som ägs och drivs av somalier. Personer i diasporan ska genom projektet få möjlighet att bidra till utvecklingen i , antingen genom ekonomiska bidrag eller genom en framtida åter- vandring. Genom ekonomisk utveckling som drivs av somalierna själva vill projektet skapa förutsättningar för stabilitet och fred i . Svenska språkets ställning är stark och kunskaper i svenska är ofta ett villkor för anställning. blir det alltmer viktigt att kunna flera olika språk, och att ha goda kunskaper i ett utländskt språk kan vara en stor merit. En person i fokusgrupperna berättar om svårigheten att komma in i det svenska samhället: Det kanske har med språket att göra att göra delvis också. Att från början inte kunna uttrycka sig här i . [...] Det går med engelska i vardagen men yrkesmässigt är det inte okej. Det används inte så här, och man försöker undvika det på arbetsplatser.38 En studie som tittat på sambandet mellan språkkunskaper och ställ- ning på arbetsmarknaden visade att personer som talade bra svenska hade cirka 10 procents bättre chans att ha ett arbete. Inkomsterna för dem som hade ett arbete ökade också med för- bättrade språkkunskaper, detta gällde inte minst personer med hög utbildning. Studien visar att goda språkkunskaper anses viktigt av arbetsgivare inom både kvalificerade och okvalificerade yrken. De flesta arbetsgivare menar att det inte är något problem om den arbetssökande talar med viss brytning, däremot är större gram- matiska fel ett problem inom de flesta områden. visar många studier att det är svårt att skilja på brytning och faktiska fel. Trots att de flesta arbetsgivare i undersökningen menade att det inte spelar någon roll om den arbetssökande talade med brytning, var det ändå som ansåg att utrikes födda talar så dålig svenska att det gör dem mindre intressanta att anställa. Mycket tyder också på att arbetsgivare kanske mer sällan kallar en utrikesfödd person till intervju baserat på arbetsgivarens uppfatt- ning om vilka språkkunskaper som finns inom gruppen.39 38Citat från fokusgrupp. 39Rooth och (2006). Det är viktigt att påpeka att kunskaper i svenska inte heller endast är en fråga om möjligheten att kunna få ett arbete. Också för att kunna delta i samhället i övrigt krävs att man kan tala och förstå språket. För att kunna använda de möjligheter som finns att t.ex. förstå och påverka sina barns skolgång genom föräldramöten och utvecklingssamtal eller att kunna ta del av nyheter och aktuell samhällsinformation är kunskaper i svenska ofta en nödvändighet. som svenskan är viktig är den flerspråkighet som utländsk bakgrund innebär en viktig resurs som bör uppmärksam- mas och tas tillvara. En allt större del av befolkning är flerspråkig och många företag och organisationer har uppmärksam- mat behovet av service på fler språk än svenska. Företag inom ser- vice, förvaltning, vård och omsorg kan alla ha behov av att kom- municera på olika språk och kunskap i flera språk kan vara en merit som ger nya möjligheter till arbete. Kunskaper i fler språk skapar också möjligheter för cirkulär migration och har stor betydelse för kontakten med andra länder. Språkkunskaper kan också riva informationsbarriärer mellan länder och detta har visat sig vara ett viktigt skäl till den s.k. migranteffekten – att handeln ökar med länder varifrån migrationsutbytet är stort.40 5.4Erkännandet av tredjelandsmedborgares yrkeskvalifikationer Olika begränsningar i tillträde till arbetsmarknaden Det finns flera olika typer av begränsningar i tillträdet till delar av den svenska arbetsmarknaden för personer med utländsk bak- grund.41 En viktig fråga för invandrares möjlighet att komma in på den svenska arbetsmarknaden är frågan om värdering och tillgodo- räknande av erfarenheter och utbildning från utlandet. En person i fokusgrupperna berättar om när han anlände till : Jag kom 2000 och upplevde att när vi kom till var vi tvungna att börja från noll. Jag var mattelärare på gymnasienivå, men de accepterade inte våra betyg i . 40Hatzigeorgiou (2009). Se även kapitel 7. 41Ett exempel är att svenskt medborgarskap krävs på vissa tjänster inom t.ex. statsför- valtningen, polisen och försvaret. Som ett resultat av EU-medlemskap går dock utvecklingen alltmer mot att de rättsliga skillnaderna mellan invånare med olika med- borgarskap minskar, även när det gäller statliga anställningar. (Se bland annat SOU 2008:125). tvungen att ha svenska betyg. Jag var mattelärare, så då skulle jag behöva läsa om allt från början.42 Kravet på legitimation eller särskild behörighet inom vissa yrken utgör en begränsning i tillträdet till svensk arbetsmarknad för tredjelandsmedborgare och påverkar rörligheten mellan ursprungs- länderna och .