sou · GYB380 · 2010-11-03 00:00:00 — Skolan och ungdomars psykosociala hälsa från Delegationen för jämställdhet i skolan SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. Forskningen visar att en bra skolmiljö som omfattar god kvalitet i undervisningen och lärande som sker på barnens villkor är viktig för hur flickor och pojkar mår, utvecklas och presterar i skolan. Vänner och relationer i och utanför skolan är också viktiga för elevernas psykosociala hälsa, liksom exempelvis, kost, sömn och motion. Det är viktigt att skolan tar fasta på forskningsrön om skolmiljöns betydelse, om barn och ungdomars biologiska utveckling och grundläggande behov, om individuella skillnader liksom om skillnader kopplade till kön. Denna rapport sammanfattar forskningen om sambandet mellan skolan samt flickors respektive pojkars psykosociala hälsa, med utgångspunkt i publikationer från CHESS (). Som referenslitteratur inkluderas även vissa internationella publikationer och nationella rapporter. Rapporten är författad fil. . , som är verksam vid . I anslutning till denna rapport publiceras även rapporten flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt (SOU 2010:79). Rapporten ingår i en serie av forskarrapporter från DEJA. Syftet med DEJA:s forskarrapporter är att bidra med ny kunskap samt sammanställa och sprida kunskap och därigenom stimulera diskussionen om jämställdhet och genus i skolan. Författarna står själva för innehållet i rapporterna. Ytterligare information om vår delegation finns på webbplatsen . DEJA – Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08) I DEJA:s rapportserie har tidigare publicerats: IKvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia (SOU 2010:10) IIKvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap (SOU 2010:33) IIIKunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009 (SOU 2010:35) Svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. En bibliografi (SOU 2010:36) VKönsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker (SOU 2010:51) Biologiska faktorer och könsskillnader i skolresultat (SOU 2010:52) Pojkar och skolan: Ett bakgrundsmaterial om pojkkrisen (SOU 2010:53) Barns perspektiv på jämställdhet i skola (SOU 2010:66) Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskaps- översikt (SOU 2010:79) Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Översikt av kunskapsläget ........................................... Att jämföra äpplen och päron – individuella skillnader......... , grundläggande behov................................................ Skolan och ungdomars behov ................................................. Maten i skolan .......................................................................... Vänner och relationer .............................................................. Skolan som arbetsmiljö............................................................ Förslag till förändringar............................................... Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Ledarskap och lärare................................................................. Lärande och framtid ................................................................. Barns grundläggande behov..................................................... Samarbeten med andra organisationer .................................... Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Delegationen för jämställdhet i skolan (DEJA) har som övergripande uppgift att utifrån skolans värdegrundsuppdrag lyfta fram och utveckla kunskap inom området jämställdhet i skolan. Den här rapporten är resultatet av ett uppdrag som syftar till att sammanfatta forskningen om sambandet mellan skolan samt flickors respektive pojkars psykosociala hälsa, med utgångspunkt i publikationer från CHESS (). Begreppet psykosocial kan kort beskrivas som en interaktion mellan psykiska och kroppsliga aspekter, en växelverkan mellan individen och omgivningen. CHESS är ett institut som styrs av och . Övergripande tema för den forskning som bedrivs är ojämlikheter i hälsa. Tvärvetenskapliga samarbeten knyter samman forskare från olika fält; social och klinisk epidemiologi, psykologi, sociologi och medicin. Givet forskningsinriktningen för centret kommer även ojämlikheter i hälsa att ingå som en betydande del i rapporten. I ett kommittédirektiv från regeringen, daterat , anges vilka områden som DEJA ska kartlägga och undersöka. De delar som är av mest relevans för den här rapporten rör skolarbetets inverkan på ungdomars psykosociala hälsa, områden som anknyter till flickors och pojkars villkor i skolan samt förslag till lämpliga åtgärder för hur skolan kan bidra till att förbättra ungdomars förutsättningar för en god psykisk hälsa och bra skolprestationer. Rapporten omfattar relevanta publikationer som handlar om ungdomars psykosociala hälsa generellt och i relation till skolan och skolarbetet. Som referenslitteratur inkluderas även internationella publikationer och nationella rapporter inom de områden som är av vikt för sammanhanget. Sammanställningen kommer att lyfta fram den kunskap som finns inom området samt visa på kunskapsluckor. Arbetet är alltså att betrakta som en översikt av Skolan och ungdomars psykosociala hälsa SOU 2010:80 kunskapsområdet och delvis en uppföljning av tidigare rekommendationer. Tack till kollegor på CHESS som har bidragit med intressanta publikationer och kommentarer. Framför allt ett stort tack till som har kommit med värdefulla synpunkter under arbetet med rapporten. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Rapporten syftar till att rapportera om aktuell forskning inom området ungdomars psykosociala hälsa och skolan utifrån både pojkars och flickors perspektiv. Inledningsvis presenteras en översikt av kunskapsområdet; , publikationer från , presentation av en kartläggning om barns och ungdomars psykiska hälsa, utredningen , stress och psykisk ohälsa samt en kunskapsöversikt Varför drabbas kvinnor oftare av oro, ångest och depression?. Vidare ingår uttalanden från två konferenser vid ; Trender i barns och ungdomars psykiska hälsa och Skola, lärande och psykisk hälsa hos barn och ungdomar samt om hälsan i skolan /2010. Ambitionen har varit att välja så uppdaterad referenslitteratur som möjligt. De områden som ingår behandlar framför allt psykosociala aspekter; individuella skillnader och bakomliggande psykiska problem relaterat till skolprestation och skolmiljö. Vidare studeras utveckling av antisocialt beteende och kriminalitet. Därefter följer en kortfattad genomgång av hjärnans utveckling under puberteten och kopplingar till inlärning och avvikande beteende. Avsnittet är tänkt som en kort beskrivning av grundläggande funktioner i hjärnan och inkluderar forskning inom området ungdomars neuropsykologiska utveckling. Därefter följer ett kort stycke om kopplingar mellan oro, psykosomatiska besvär och skolprestation. En kort genomgång av de grundläggande behoven enligt behovspyramid följer därefter. Familjebakgrund och omgivningsfaktorer, som arbetsmarknad och socialt kapital berörs kort i nästa del. Kapitlet som handlar om skolan tar upp de grundläggande behov som kan knytas till skolmiljön, som sömn, fysisk aktivitet, skolmat och skolhälsovård. I olika avsnitt behandlas sedan vänner Skolan och ungdomars psykosociala hälsa och relationer, skolan som arbetsmiljö och olika aspekter av skolprestation. Slutligen ett kapitel som innehåller förslag till förändringar baserat på innehållet i rapporten. Dessa utgår i stort från tidigare rekommendationer, men fokuserar på de områden som verkar vara av störst vikt för att förbättra ungdomars psykosociala hälsa. Som titeln anger fokuserar föreliggande rapport på psykosocial hälsa hos ungdomar. Alkohol och droger ingår inte i sammanställningen. Anledningen är inte att det är mindre viktiga ämnen, utan snarare att det finns en rad andra utredningar och rapporter som understryker hur viktigt det är att fortsätta arbeta aktivt med dessa områden. Många skolor har också redan etablerade samarbeten med organisationer som arbetar aktivt med att informera och förebygga missbruk av alkohol, droger och tobak. Hur dessa områden skall förbättras ligger utanför ramarna för denna publikation. Kriminalitet och andra sorters utagerande eller avvikande beteenden som våld eller svåra psykiatriska störningar kommer inte heller att beröras annat än ytligt. De publikationer som ligger som underlag styr till viss del inriktningen. Inkluderat finns även referenslitteratur som speglar nuläget kunskapsmässigt. På grund av begränsat utrymme är de referenser som bäst sammanfattar forskningen inom sitt fält utvalda. För mer information eller finns omfattande referenslistor i de enskilda publikationerna. Även om några internationella publikationer ingår så ligger fokus framför allt på studier från , dels på grund av att litteraturen till stor del kommer från ett svenskt forskningsinstitut, dels för att det då är lättare att dra slutsatser om den svenska skolan. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Folkhälsorapporten (Hjern, 2009; et al., 2009) är den sjunde nationella sammanställningen över hur hälsan ser ut i olika grupper i . Anmärkningsvärd är den markanta ökning av psykisk ohälsa som rapporteras bland ungdomar, framför allt flickor. Det är inte bara självrapporterade besvär som ängslan, oro eller ångest (se Figur 1) som har blivit vanligare, den psykiska ohälsan återspeglas även i ökad sjukhusvård för ångest, självmordsförsök och depression. Antalet kvinnor och män i åldrarna 20–som vårdades på sjukhus för depression dubblerades mellan , medan åldersgruppen 16–19 visar på en fyra gånger högre frekvens. Skillnaden i psykisk ohälsa är inte lika påtaglig under barndomen, det är under de tidiga tonåren det händer något bland flickor. För männen är det först som den psykiska hälsan försämras, och ökningen är inte lika tydlig som hos kvinnorna. Flickor anger att de känner sig allt mer stressade av skolarbetet, andelen har ökat från till /98 till 2005/06. Oro för prestationer i skolan hamnar generellt högt upp i ordningen när ungdomar skattar sina problem. Självmordsförsök bland ungdomar har också blivit vanligare, för kvinnor respektive slutet av hos män. Andelen unga kvinnor som gör självmordsförsök är högre än hos unga män. Det är dock dubbelt så många män som tar sitt liv. Barn som bor i hushåll med endast en förälder har sämre ekonomiska förutsättningar än de barn som bor med två föräldrar. De har också högre risk för psykisk sjukdom, självmord och självmordsförsök, skador och missbruk. Dessa barn har också lägre utbildningsnivå som vuxna. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Figur 1 Från Folkhälsorapporten (). Självrapporterade besvär hos unga kvinnor och män, 16––2005 Att följa upp och utvärdera folkhälsoarbetet ingår som en av huvuduppgifterna för (). Barns och ungas uppväxtvillkor är ett av elva målområden, och är enligt regeringens folkhälsoproposition en av de viktigaste målgrupperna. Bland de viktigaste faktorerna för välbefinnande under uppväxten anges miljön i hemmet, förskolan, skolan och övergången från skola till vuxenliv. För att främja barns långsiktiga hälsa arbetar FHI bland annat för att förbättra samspelet mellan barn och föräldrar samt genom insatser i förskola och skola. FHI genomförde en nationell kartläggning av barn och ungdomars psykiska hälsa som omfattar alla elever i årskurser 6 och 9. Totalt 172 000 ungdomar har besvarat 42 frågor, uppdelat på fem olika indikatorer om hur de upplever sin hälsa: Skolan och ungdomars psykosociala hälsa 5.Problemens påverkan på vardagslivet. Dessutom ingår uppgifter om mobbning, bruk av alkohol och tobak. Resultaten presenteras som ros- eller spindeldiagram, designade enligt en struktur som gör det lätt att jämföra situationen i kommuner, stadsdelar eller skolor med resten av landet. För var och en av de fem indikatorerna anges om situationen på skolan kan beskrivas som god, genomsnittlig eller problematisk i relation till övriga skolor och kommuner. De av skolorna eller kommunerna med bäst resultat för en indikator hamnar i det gröna området, medan de som har mest problem för en indikator hamnar i det röda fältet. Skolor och kommuner däremellan markeras med gult (se Figur 2). En rapport med samtliga resultat fördelat på ålder, kön, födelseland och familjesituation kommer att färdigställas . För mer information om undersökningen besök FHIs hemsida på följande länk: /sv/Vart-uppdrag/Barns-och-ungas-halsa/– ingsuppdrag/Kartlaggning-psykisk-halsa Figur 2 Exempel på ett ros- och spindeldiagram från () kartläggning av barn och ungdomars psykiska hälsa. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa I utredningen , stress och psykisk ohälsa (Bremberg, Hæggman, & , 2006) slår man fast att de flesta ungdomar mår bra. Det har dock skett en skarp ökning av psykisk ohälsa bland yngre, framför allt . Jämförelser visar att ökningen har pågått sedan slutet av . Utvecklingen beskrivs som paradoxal. Välfärdssystemen för barn och unga i hör till de bäst utvecklade i världen. Vidare finns en förskola av mycket god kvalitet, hög lärartäthet, väl utvecklad elevvård och verksamheten vid landets ungdomsmottagningar bedöms som omfattande. Därför drar man slutsatsen Om psykiska problem skulle förklaras av brister i välfärdssystem skulle den psykiska hälsan i bland unga vara påtagligt god. (Bremberg et al., 2006, s. 249). Förutom ökad stress i samhället generellt, ger man två förklaringar till den ökade psykiska ohälsan bland unga. De förändringar som skett skulle kunna förklaras av en ökad arbetslöshet bland ungdomar. Den ökning som pågått kan dock inte förklaras så, tvärtom var det hög sysselsättning, som levnadsvillkoren ständigt förbättrades. Den individualisering som den moderna utvecklingen har medfört kan i stället vara en möjlig förklaring. Många nya möjligheter har öppnat sig och vardagen präglas av otaliga val, något som gör livet mindre förutsägbart. Det i sig, menar författarna, är något positivt, men det ställer krav på oss att välja hur vi vill leva våra liv. Förmågan att hantera dessa val kanske inte har utvecklats hos ungdomarna i samma takt som möjligheterna har. I kunskapsöversikten Varför drabbas kvinnor oftare av oro, ångest och depression? (, 2009) ges en mångfacetterad bild av anledningarna till unga kvinnors allt sämre psykiska hälsa. Kvinnor har i många avseenden en mer utsatt livssituation rent socialt än män; deras socioekonomiska position är ofta sämre, förvärvsinkomsten är generellt lägre och de flesta ensamstående kvinnor med barn har sämre disponibel inkomst än män i samma situation. Kränkningar och sexuella övergrepp är vanligare bland kvinnor, medan andelen pojkar som rapporterar att de utsätts för mobbning är högre än andelen jämnåriga flickor. Men den sociala bakgrunden räcker inte för att förklara skillnaderna i psykisk ohälsa. Troligare är det så att biologisk predisposition eller könsroller spelar en betydande roll. Könsroller skulle kunna förklara att flickor och pojkar har olika upplevelser av världen omkring dem. Flickor oroar sig mer för utseende, vikt och kroppsform än vad pojkar gör. Det finns rapporter som visar Skolan och ungdomars psykosociala hälsa på stora könsskillnader vad gäller självförtroende i relation till kroppsbild. Dessutom oroar sig flickorna mer för relationer till andra. Biologiska förklaringar med hormoner högst upp på listan anges också som en potentiell orsak. En förklaring till kvinnors ökade oro och därmed risk att drabbas av psykisk ohälsa kan vara att de saknar bra strategier för att hantera vardagen. Sammanställningen pekar på faktiska skillnader, d v s. den speglar inte skillnader i rapportering eller resultat från snedvridna instrument. Att befintlig litteratur visar på så många olika resultat kan sannolikt förklaras med att varje enskild studie endast studerat en begränsad del av de många möjliga orsakerna. Det saknas ännu studier som ser till helheten. () höll två konferenser för att sammanfatta kunskapsläget vad gäller skolan samt barn och ungdomars psykiska hälsa. of the science konferenser resulterade i två uttalanden baserade på en systematisk litteraturöversikt, föredrag av experter, frågor och kommentarer från åhörare samt överläggningar hos en oberoende, tvärvetenskaplig panel. I uttalandet Trender i barns och ungdomars psykiska hälsa i (, 2010) konstaterar man att den psykiska hälsan har försämrats hos ungdomar till mitten av . Det gäller framför allt nedstämdhet och oro. Andelen flickor med psykiska problem har i vissa avseenden tredubblats. Fler tonårsflickor vårdas på sjukhus för självmordsförsök. har frekvensen självmordsförsök i andra åldersgrupper minskat drastiskt, men det gäller inte för ungdomarna. Psykosomatiska och somatiska problem har ökat. Mobbning och skolk verkar ligga på en nivå . Man konstaterar också att de kunskaper som finns om förändringar i barns psykiska hälsa vilar på svag vetenskaplig grund, det gäller framför allt de små barnen . Framtida studier som tar hänsyn till barnens perspektiv, genus och särskilt utsatta grupper efterlyses. Uttalandet från konferensen , lärande och psykisk hälsa hos barn och ungdomar (, 2010) kan sammanfattas enligt följande. Skolan har stor betydelse för barns psykiska hälsa. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa särskild vikt är att blir en positiv erfarenhet och att barnet lär sig läsa. Studier visar att en dålig skolprestation leder till en dålig självkänsla, men även att en låg självkänsla och ett utagerande beteende kan öka risken för att barnet presterar dåligt i skolan. Svenska skolbarns resultat i matematik, naturkunskap och läsförståelse har försämrats . Sammanställningen av forskningen på området visar entydigt att barn som inte hänger med i skolarbetet får sämre självförtroende och att de mår psykiskt sämre än andra barn. Brister i språklig uttrycksförmåga och kognitiva funktioner leder till svagare skolprestation överlag. Sambandet mellan psykisk ohälsa och dålig skolprestation är starkare hos flickor än hos pojkar. Stöd från familj eller andra i omgivningen dämpar de negativa hälsoeffekterna av dåliga skolresultat. Det finns forskning som visar att hög pedagogisk kvalitet redan på förskolenivå har en positiv effekt på barns sociala förmåga och att det gynnar deras kunskaper i matematik och läsförmåga, något som särskilt gäller barn från mindre resursstarka hem. fick i uppdrag av regeringen att rapportera om utvecklingen av bestämningsfaktorer för hälsan i skolmiljön för budgetåren 2009/2010. En utgångspunkt för rapporten var att skolprestationer och hälsa hör ihop. Ett flertal av de målområden som finns angivna för folkhälsopolitiken ingår; såsom barn och ungas uppväxtvillkor, delaktighet och inflytande i samhället, fysisk aktivitet och matvanor och livsmedel. I en redovisning (, 2010), publicerad presenterades bland annat följande resultat. Andelen elever med minst betyget godkänt i alla lästa ämnen ligger på bland flickor och bland pojkar. En kunskapsöversikt från drar slutsatsen att svenska ungdomars resultat inte utvecklas i rätt riktning. Det handlar dels om att de faktiska kunskaperna är sämre, men också att svenska ungdomar i jämförelser med andra EU- och hamnar på efterkälken. Översikten visar på fyra faktorer som tros ha påverkat elevernas resultat; ökad segregering, decentralisering av skolsystemet, differentiering inom undervisningen och ökad individualisering av elevernas arbete (, 2009). Skolan och ungdomars psykosociala hälsa En annan tendens är att skillnaderna i betyg har ökat kraftigt mellan olika grupper. Barn med högutbildade föräldrar får bättre betyg än de barn som har lågutbildade föräldrar. De ökande skillnaderna i resultat mellan olika grupper sammanfaller med de förändringar av det svenska skolsystemet som genomfördes . Viktigt för elevernas resultat är lärarens kompetens. Andelen lärare med pedagogisk högskoleutbildning har ökat i . /2010 hade av lärarna i kommunala skolor och av lärarna i fristående skolor adekvat utbildning. Vidare rapporterade av de yngre eleverna (årskurs 4–6) och av de äldre eleverna (årskurs 7–9) att de är utsatta för någon form av mobbning i skolan. Klimatet på landets grundskolor uppges vara hårdare än det är på gymnasienivå. En intervjustudie om barns och ungdomars uppfattning om diskriminering, trakasserier och annan kränkande behandling visar att det mest förekommer utanför lektionstid. Enligt studien bidrar klassrumsbyten, spring i korridorer, och mörka korridorer till bråk, slagsmål och mobbning. Det verkar framför allt vara pojkar som är utsatta och utsätter andra för trakasserier och hot om våld. Anledningarna uppges vara homofobi och rasism, men är ofta relaterat till utseende. Bland flickor är det vanligare med ryktesspridning och baktaleri än fysiskt våld. Många elever känner sig stressade och upplever att det saknas arbetsro i skolan. Det är flickorna som i högst grad anger att de känner sig stressade. Men, rapporterna visar också att andelen elever som trivs med skolarbetet har ökat mellan åren 2003–2005. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Att jämföra äpplen och päron – individuella skillnader När det gäller studier av människors beteende, framför allt beteende som avviker från är det viktigt att utgå ifrån ett multifaktoriellt synsätt; med såväl biologiska, psykologiska som sociala bakgrundsfaktorer. Det är viktigt att ta hänsyn till individuella skillnader, som forskning kräver jämförbara enheter för att kunna dra generella slutsatser. Begreppet psykosocial hälsa omfattar såväl psykiska som somatiska aspekter av välbefinnande. Uppväxt och sociala villkor liksom andra levnadsvillkor påverkar vår hälsa. I en artikel skriver Rutter (1974) att barn som presterar dåligt i skolan ofta lider av emotionella problem eller beteendestörningar. Detta samband, menar han, har man noterat men fortfarande inte kunnat förklara. Är det så att känslomässiga störningar ligger bakom en sämre skolprestation, eller ger svårigheter i skolan sekundära symptom, som problem att anpassa sig? Eller är det rent av så att både svårigheterna i skolan och störningarna i känslolivet orsakas av en tredje bakomliggande faktor (se förslag till modell Figur 3). Efter en genomgång av forskningsfältet ser det ut som Rutters frågeställningar är högaktuella. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Figur 3 Förslag till modell för samband mellan bakgrundsfaktorer; sociala, psykologiska och biologiska samt relationen psykisk ohälsa och akademisk framgång. Vad gör att vissa individer lättare än andra utvecklar olika sorters avvikande beteende? Individens utveckling måste tolkas ur ett brett perspektiv, där olika aspekter samspelar. Studierna nedan handlar om avvikande beteende och tar hänsyn till såväl biologiska, psykologiska som sociala faktorer. Detta holistiska perspektiv utgår ifrån att individens utveckling sker i samspel med omgivningen. Pågående projekt vid CHESS studerar självskattat normbrytande beteende, våldsbeteende och alkoholanvändning hos skolungdomar. Även andra faktorer som bidrar till sämre skolprestation som skolk, riskdrickande och våld ingår. resultat visar att man kan förvänta sig att dessa beteenden generellt sett är mindre vanligt förekommande och av mindre allvarlighetsgrad hos flickor jämfört med hos pojkar. Några exempel på tidigare forskning från samma grupp återfinns nedan. Det finns indikationer på att vissa individer har en viss sårbarhet att utveckla psykiska störningar. Vissa avvikande beteenden i barndomen kan ses som tidiga tecken på psykosociala störningar i vuxenlivet, som Skolan och ungdomars psykosociala hälsa