sou · GYB348 · 2010-08-03 00:00:00 — J Am Geriatr Soc 1994;42:1128–1129. , , , , Shah- . Äldre multisjuka – Fallstudier om planering av vård- och omsorgsbehov. Dirigent saknas i vård och omsorg för äldre. Om nödvändigheten av samordning. : ; 2003. Helhetssyn behövs i vården av multisviktande äldre. 2001;98:2596–602. , Kovar MG, Suzman R, Kleinman JC, . Longitudinal study of physical ability in the oldest-old. Am J Public Health 1989;79:698–702. Hèbert R, Brayne C, Spiegelhalteer D. Factors associated with functional decline and improvement in a very elderly community-dwelling population. Am J Epidemiol 1999;150:501–10 Higashi T, , , Fung C, , McGlynn EA, et al. Relationship between number of conditions and quality of care. N Eng J Med 2007;356:2496–504. Ho SC, , , Sham A, . Predictors of mobility decline: the old-old study. J Gerontol A Biol Sci Med Sci 1997;52:M356–362. Health and social predictors of mortality in an elderly Chinese cohort. Am J Epidemiol 1991;133:907–921. Persons with chronic conditions. Their prevalence and costs. JAMA 1996; 276:1473–1479. Hudon C, , . Relationship between multimorbidity and physical activity: Secondary analysis from the health survey. BMC Public Health 2008, 8:304. Idler E L & Benyamini Y. Self-rated health and mortality: A review of 27 community studies. J Health and Soc Behav 1997; 38: 21–37. IRCM (International research community on multimorbidity) Jagger C, . J, , Spiers N A, Nickson J, Paykel E S, et al. Cohort differences in disease and disability in the young-old: findings from the MRC Cognitive Function and Ageing Study (MRC-CFAS). BMC Public Health 2007; 7(147), 156. , Kerby DS, Hagan Hennessy C. Patterns and impact of comorbidity and multimorbidity among community-resident . Gerontologist 2003;43:649–660. Vad kostar vård och omsorg av äldre multisjuka? Beräkning av kostnader för sluten- och öppenvård, kommunens äldreomsorg samt informella insatser för 26 multisjuka 75+. , , Moskowitz RW, , Jaffe MW. Studies of illness in the aged. The index of ADL: a standardized measure of biological and psychosocial function. JAMA 1963;185:914–919. Knottnerus JA, Metsemakers J, Höppener P, Limonard C. Chronic illness in the community and the concept of Social Prevalence. 1992;9:15–21. Kriegsman , Deeg DJ, van Eijk JT, Penninx BW, Boeke AJ. Do disease specific characteristics add to the explanation of mobility limitations in patients with different chronic diseases? A study in the . J Epidemiol Community Health 1997;51:676–685. Kriegsman , Penninx BW, van Eijk JT, Boeke AJ, Deeg DJ. Selfreports and general practitioner information on the presence of chronic diseases in community dwelling elderly. A study on the accuracy of patients' self-reports and on determinants of inaccuracy. J Clin Epidemiol 1996;49:1407–1417. Kriegsman DMW, Deeg DJH, Stalman . Comorbidity of somatic chronic diseases and decline in physical functioning: the Longitudinal Aging Study . J Clin Epidemiol 2004;57:55–65 , , , , , , , Rennemark M, , , , , . A longitudinal study integrating population, care and social services data. study on aging and care (SNAC). Aging Clin and Exp Res, 2004;16: 158–168. Lash TL, Mor V, , Ferrucci L, Satariano W, Silliman RA. Methodology, design, and analytic techniques to address measurement of comorbid disease. J Gerontol A Biol Sci Med Sci 2007;62A:281–285. , , Gurel L. Cumulative illness rating scale. J Am Geriatr Soc 1968;16:622–6. Lubitz J, , Kramarow E, Lentsner H. Health, life expectancy, and health care spending among the elderly. New Engl J Med 2003; 349:1048–55. , . Fieldwork and Measurement Considerations in Surveys of the Oldest . ,1996; 37: 165–187. , Corder L, Stallard E. Chronic disability trends in elderly populations: 1982–1994. Proc Natl Acad Sci 1997;94:2593–8. , Stallard E, Corder L. Changes in morbidity and chronic disability in the U.S. elderly population: evidence from the 1982, 1984, and 1989 National Long Term Care Surveys. J Gerontol B Psychol Sci Soc Sci 1995;50:S194–S204. Marengoni A, Rizzuto D, , , . Patterns of chronic multimorbidity in the elderly population. J Am Geriatr Soc 2009a Feb;57(2):225–30. Marengoni A, , Rizzuto D, , . The impact of chronic multimorbidity and disability on functional decline and survival in elderly persons. A community-based, longitudinal study. J Intern Med 2009b Feb;265(2):288–95. Marengoni A, , , . Prevalence of chronic diseases and multimorbidity among the elderly population in . Am J Public Health 2008;98:1198–200. Marengoni A, Bonometti F, Nobili A, Tettamanti M, Salerno F, Corrao S, Iorio A, Marcucci M, Mannucci PM on behalf of * Investigators. In-hospital death and adverse clinical events in elderly patients according to disease clustering: the REPOSI Study. , in press. Meinow B, Parker M.G, , & . (2006). Complex health problems in the oldest old in –2002. Eur J Ageing 2006;3: 98–106. Meinow B. Capturing health in the elderly population: Complex health problems, mortality, and the allocation of home-help services. : work, , 2008. Mendes de , , Fillenbaum GG, , Branch LG, , Berkman LF. Black-white differences in risk of becoming disabled and recovering from disability in old age: a longitudinal analysis of two EPESE populations. Am J Epidemiol 1997; 145:488–97. , Mulder I, Nissinen A, Giampaoli S, Feskens EJ, Kromhout D. Prevalence of morbidity and multimorbidity in elderly male populations and their impact on 10-year all-cause mortality: The study (, , , Elderly). J Clin Epidemiol 2001;54:680–686. Mercer S W, , Wyke S, O'Dowd T, Watt G C. Multimorbidity in primary care: developing the research agenda. 2009 26: 79–80. Mor V, Wilcox V, Rakowski W, Hiris J. Functional transitions among the elderly: patterns, predictors, and related hospital use. Am J Public Health 1994;84:1274–1280. Nagel G, , Braig S, , Rohrmann S, Linseisen J. The impact of education on risk factors and the occurrence of multimorbidity in the cohort. BMC Public Health 2008;8:384. Disability concepts revisited: implication for prevention. In A. Pope and A. Tarlov Eds. Disability in : Toward a national agenda for prevention. , DC: . Neeleman J, Ormel J, Bijl RV. The distribution of psychiatric and somatic ill-health: associations with personality and socio-economic status. Psychosom Med 2001;63:239–247. Oeppen J, Vaupel JW. Broken limits to life expectancy. Science 2002;296(5570): 1029–1031. Olshansky SJ, . The fourth stage of the epidemiologic transitions: the age of delayed degenerative diseases. Milbank Q 1986;64:354–391. Olshansky SJ, , Carnes BA, C, Brody J. Trading Off Longer Life for Worsening Health: The Expansion of Morbidity Hypothesis. J Aging Health 1991;3(2):194–216. Parker MG, . Health trends in the elderly population: getting better and getting worse. Gerontologist 2007;47:150–158. Patel KV, , , Markides KS. Comorbidity and disability in elderly Mexican and Mexican American adults: findings from and the southwestern . J Aging Health 2006;18:315–329. Redelmeier DA, , Booth GL. The treatment of unrelated disorders in patients with chronic diseases. N Eng J Med 1998;338:1516–20. Rockwood K, , Mitnitski A. A comparison of two approaches to measuring frailty in elderly people. J Gerontol A Biol Sci Med Sci 2007; 62:738–743. Rockwood K, Howlett S E, MacKnight C, Beattie B L, , , et al. Prevalence, attributes, and outcomes of fitness and frailty in community-dwelling older adults: Report from the Canadian study of health and aging. J Gerontol A Biol Sci Med Sci 2004 59: 1310–1317. Rockwood K, Mitnitski A, Song X, , . Long-term risks of death and institutionalization of elderly people in relation to deficit accumulation at age 70. J Am Geriatr Soc 2006; 54, 975–979. From healthy survivors to sick survivors – implications for the twenty-first century. 2005; 33:151–5. Medicinsk äldresjukvård av multisjuka patienter. : ; 2004. Sadana R. Measuring reproductive health: review of community-based approaches to assessing morbidity. health Organ 2000; 78:640–654. Äldres läkemedelsanvändning – hur kan den förbättras? En systematisk litteraturöversikt. 2009. Aldre_sammanf.pdf En systematisk litteraturöversikt. , , , , Höfels S, Altiner A, , , , Gensichen J, , Riedel-Heller S, Luppa M, Weyerer S, , Bickel H, , , , , Prokein J, Bullinger M, von dem Knesebeck O, Eisele M, Kaduszkiewicz H, Wegscheider K, van den Bussche H. The German MultiCare-study: Patterns of multimorbidity in primary health care – protocol of a prospective cohort study. BMC Health Serv Res 2009; 11;9:145. Schram MT, Frijters D, van de Lisdonk EH, et al. Setting and registry characteristics affect the prevalence and nature of multimorbidity in the elderly. J Clin Epidemiol 2008;61:1104–1112. , Hyungsoo K, , of common multiple-morbidity constellations on out-of-pocket expenditures among older adults. Gerontologist 2007;47:423–437. Seeman TE, Charpentier PA, Berkman LF, Tinetti ME, Guralnik JM, , Blazer D, Rowe JW. Predicting changes in physical performance in a high-functioning elderly cohort: of Successful Aging. J Gerontol A Biol Sci Med Sci 1994;49:M97–108. Seeman TE, Guralnik JM, , , . The health consequences of multiple morbidity in the elderly. The Alameda County Study. J Aging Health 1989;1:50–66. Shellevis FG, van der Velden J, van de Lisdonk E, van Eijk JT, van Weel C. Comorbidity of chronic diseases in general practice. J Clin Epidemiol 1993;46:469–473. , , , Griswold ME, Guralnik JM, fried LP. Agreement between self-report of disease diagnoses and record validation in disabled older women: factors that modify agreement. J Am Geriatr Soc 2004;52:123–127. , , , Hudon C, O'Dowd T. Interventions to improve outcomes in patients with multimorbidity in primary care and community settings (Protocol). Cochrane Database of Systematic Reviews 2007, Issue 2. Vård och omsorg om äldre. Strawbridge WJ, , , . The dynamics of disability and functional change ina an elderly cohort: results from the Alameda County Study. J Am Geriatr Soc 1992;40:799–806. Stuck AE, Walthert JM, , Bula CJ, , . Risk factors for functional status decline in community-living elderly people: a systematic literature review. Soc Sci Med ;48: 445– 469. Tas U, Verhagen AP, Bierma-Zeinstra , Odding E, Koes BW. Prognostic factors of disability in older people: a systematic review. Br J Gen Pract 2007b;57:319–323. Tas U, Verhagen AP, Bierma-Zeinstra SMA, , Odding E, Pols HA, Koes BW. Incidence and risk factors of disability in the elderly: the Study. Prev Med 2007a; 44:272–278. Timmreck TC, , , Butterworth DD. Health education and health promotion: a look at the jungle of supportive fields, philosophies and theoretical foundations. Health Educ 1987;18:23–28. Tinetti ME, Bogardus ST, . Potential pitfalls of diseasespecific guidelines for patients with multiple conditions. N Eng J Med 2004;351:2870–74. Tooth L, Hockey R, Byles J, . Weighted multimorbidity indexes predicted mortality, health service use, and health-related quality of life in older women. J Clin Epidemiol 2008;61:151–159. Uijen AA, van de Lisdonk EH. Multimorbidity in primary care: prevalence and trend over the last 20 years. Eur J Gen Pract 2008; 14S1:28–32. Valderrama-Gama E, Damiàn J, Ruigòmez A, . Chronic disease, functional status, and self-ascribed causes of disabilities among noninstitutionalised older people in . J Gerontol A Biol Sci Med Sci 2002;57:M716–721. van den Akker M, Buntinx F, Knottnerus JA. Comorbidity or multimorbidity: whats in a name? A review of literature. Eur J Gen Pract 1996;2:65–70. van den Akker M, Buntinx F, Metsemakers JF, , Knottnerus JA. Multimorbidity in general practice: prevalence, incidence, and determinants of co-occurring chronic and recurrent diseases. J Clin Epidemiol 1998;51:367–375. van Weel C. Chronic diseases in general practice: the longitudinal dimension. Eur J Gen Pract 1996;2:17–21. Verbrugge LM, . The disablement process. Soc Sci Med ;38:1–14. Verbrugge LM, Lepkowski JM, Imanaka Y. Comorbidity and its impact on disability. Milbank Q 1989;67:450–484. , Agüero-Torres H, , , . Women are more disabled in basic activities of daily living than men only in very advances ages: a study on disability, morbidity, and mortality from the . J Clin Epidemiol 2003;56:669– 677. , , , , . Morbidity and comorbidity in relation to functional status: a community- based study of the oldest old (90+ years). J Am Geriatr Soc 2000; 48:1462–1469. Wånell SE, Vård och omsorg i samverkan mellan huvudmännen. . Demenssjukdomarnas samhällskostnader. , , 2001. , Boult C, , . Newly reported chronic conditions and onset of functional dependency. J Am Geriatr Soc 2005;53:851–855. , Starfield B, . Prevalence, expenditures, and complications of multiple chronic conditions in the elderly. 2002;162:2269–2276. International Classification of Diseases, Injuries, and Causes of Death. Ninth Revision (ICD-9). , ; 1987. International classification of impairments, disabilites and handicaps (ICIDH). Report of a WHO scientific group. , ; 1968: Technical Report Series No.405 Yancik R, Ershler W, Salariano W, Hazzard W, , Ferrucci L. Comorbidity: The Ultimate Geriatric Sindrome. Introduction and Summary. Report of on Comorbidity. J of Gerontol Med Sci 2007; 62: 275–280. Yu W, Ravelo A, , Barnett PG. The relationships among age, chronic conditions, and healthcare costs. Am J Manag Care 2004;10:909–916. Ett råd bestående av forskare ska tillkallas med uppdrag att belysa relevanta forskningsrön inom det sociala området. Rådet ska agera som rådgivare till regeringen i hälso- och sjukvårdsfrågor och i sociala frågor samt förse regeringen med relevant kunskap för utformningen av välfärdspolitiken inom områden. Arbetet ska redovisas dels i en årlig rapport, dels vid återkommande möten med ansvariga statsråd och tjänstemän vid . Behovet av ett socialt råd Det svenska samhället står inför ett flertal utmaningar. Det stora utanförskapet och en åldrande befolkning sätter bl.a. socialförsäkringssystemen, hälso- och sjukvården och äldreomsorgen under finansiell press. ökar möjligheterna till att leva ett längre liv i hälsa för en stor del av befolkningen. För att möta dessa utmaningar krävs en effektiv och evidensbaserad politik. Aktuella forsknings- och utredningsresultat med relevans för utformning av välfärdspolitiken inom område behöver tas tillvara på ett mer effektivt sätt än . Flertalet myndigheter inom det sociala området följer forskningen inom respektive ansvarsområde. Det finns dock ett behov av att få en samlad syn på aktuella frågor som är bredare än någon myndighets verksamhetsområde. Genom att ha kontakt med välmeriterade forskare, verksamma inom det sociala området, kan man främja utformningen av en samlad evidensbaserad politik för det sociala området. För att på ett mer effektivt sätt än ta till vara aktuell kunskap, såsom nya forskningsrön på det sociala området, och främja utbytet mellan forskning och politik ska ett råd med välmeriterade forskare tillsättas av regeringen. Utöver dessa adjungeras generaldirektörerna för och till rådet. Rådets uppgift är att bidra till att bredda och fördjupa underlaget för framtida socialpolitiska avgöranden. Rådets verksamhet delas in i två huvudområden: -Att vara rådgivare till regeringen i frågor inom det sociala området. -Att förse regeringen med relevant kunskap för utformning av välfärdspolitiken inom områden. Rådet ska redovisa relevant och aktuell kunskap baserad på bl.a. svenska och internationella forskningsrön inom det sociala området. Rådet ska identifiera utvecklingstendenser och viktiga faktorer som har betydelse för välfärdssektorns funktion och utveckling. Rådet ska även agera rådgivare åt och lämna rekommendationer till regeringen i långsiktiga strategiska frågor. Rådet ska i sitt arbete samråda med berörda aktörer och utredningar som har relevans för rådets uppdrag. Det står rådet fritt att utarbeta arbetsformer och innehåll på ett sådant sätt som rådet bäst anser fylla syftet med uppdraget. I uppdraget ingår att löpande ge råd och information åt regeringen. Detta ska ske på följande sätt: -Möten med ansvariga statsråd minst . Respektive statsråd och rådet väljer ämne varannan gång. Diskussionerna inleds med förberedda inlägg från rådets medlemmar. -Regelbundna möten med berörda tjänstemän vid . ska rådet lämna en rapport till regeringen med en redogörelse för den verksamhet som rådet har bedrivit . Därutöver är rådet oförhindrat att lämna rapporter i valfria frågor. Rådets uppdrag omfattar perioden från till och med . Uppdraget ska slutredovisas . Systematisk granskning av litteraturen: kriterier för utvärdering av intern validitet och vetenskaplig evidens Intern validitet: kvalitetsgradering och utvärderingskriterier för varje aspekt. De aspekter som är markerade med en stjärna är aktuella bara för studier som syftar till att identifiera riskfaktorer och kartlägga konsekvenser av multisjuklighet. Befolkningsbaserad, men deltagare på Befolkningsbaserad (specifik exponeringskohort) Fallkontroll från sjukhus) Endast analys av överlevare Uppföljning av hel kohort (t.ex. fallrapport) Fallkontroll: kontroller från sjukhus eller Fallkontroll: fall från befolkningen icke-slumpmässigt från allmän population Insamling av fall* Fallkontrollstudier: fall från Klinisk undersökning eller direkt Register från sjukhus och primärvård Klinisk undersökning eller direkt Olika mätmetod fall och Standardiserad mätning av exponeringsfaktor för fall och kontroller Rapporter från deltagare före insjuknande Ej tillförlitlig mätning av Rapporter från deltagare och informanter och indirekt intervju för fall Partiell kontroll (t.ex. Rimlig kontroll (relaterade variabler) Kontrollerade med avseende på alla kända endast ålder, kön) Ja, resultaten kan vara Några, men ej diskuterade Några, men eventuellt ej relevanta Sampel 500–1 000 Orsakskriterier: kvalitetsgradering och utvärderingskriterier för varje aspekt. Används bara för studier som syftar till att identifiera riskfaktorer och kartlägga konsekvenser av multisjuklighet RR <1,5 RR= 1,5–2,5 RR >2,5 RR <0,8 RR= 0,5–0,7 RR <0,5 Exponering objektivt mätt före Kodning enbart: Ja / Nej Sammanfattning av kvalitetsnivå för intern validitet, orsakskriterier och slutligt kvalitetsindex: gradering och utvärderingskriterier. Mer än hälften av Hälften eller mer av posterna Alla poster graderade som hög graderade som hög eller Exponering objektivt mätt före Minst en aspekt graderad Både intern validitet och (intern validitet eller som medelhög och båda orsakskriterier graderade som hög * Bara för studier som syftar till att identifiera riskfaktorer och kartlägga konsekvenser av multisjuklighet PREVALENS AV MULTISJUKLIGHET: STUDIER MED MEDELHÖG OCH HÖG VALIDITET, PUBLICERADE FRÅN 1989 TILL 2008 Prevalensstudier om multisjuklighet baserat på självrapportering från äldre personer i olika åldersgrupper: 1.1studier som inkluderar ordinärt boende; multisjuklighet definierat som 2+ kroniska sjukdomar; 1.2studier som inkluderar ordinärt boende; multisjuklighet definierat som 3+ kroniska sjukdomar; 1.3studier som inkluderar ordinärt boende och institution; multisjuklighetsdefinition varierar Antal och typ av undersökta 1.1 studier som inkluderar ordinärt boende; multisjuklighet definierat som 2+ kroniska sjukdomar National Health Interview Survey 9 kroniska sjukdomar: (NHIS), Supplement on Aging () Hypertoni, katarakt, hjärtsjukdom, åderbråck, diabetes, artrit, N=13 807 i ordinärt boende i cancer, höftfraktur, stroke 22 kroniska tillstånd och symptom N=4 174 i ordinärt boende i (60+ år gamla) National Health Interview Survey 13 kroniska sjukdomar: (NHIS), Supplement on Aging () Artrit, hypertoni, dövhet, onormal synskärpa, cirkulationssjukdomar, diabetes, ateroskleros, cancer, N=16 148 i ordinärt boende i hjärtkärlsjukdomar, benskörhet, höftfraktur Mendes de , 1997 N=1 192 i ordinärt boende i N=34 459 i ordinärt boende i N=5 632 i ordinärt boende i N=2 812 i + N=4 162 i , i ordinärt boende N=2 830 i ordinärt boende i 7 kroniska sjukdomar: Hjärtinfarkt, stroke, cancer, diabetes, hypertoni, frakturer Kroniska sjukdomar: (inget antal angivet) 11 kroniska sjukdomar: Demens, parkinson, stroke, perifer neuropati, kranskärlssjukdom, hjärtsvikt, arytmier, perifer ateroskleros, hypertoni, diabetes, sköldkörteldysfunktioner 6 kroniska sjukdomar: Hjärtinfarkt, hypertoni, stroke, cancer, diabetes, höftfraktur 7 kroniska sjukdomar: Lung-, hjärtsjukdomar, diabetes, stroke, artrit, cancer, ateroskleros 14 kroniska sjukdomar: N=1 487 i ordinärt boende israeliska Artrit, hypertoni, mag-tarm-, hjärt-, urinvägs-, lung-, cirkulationssjukdomar, Parkinson, höftfraktur, diabetes, Hjärtinfarkt, kärlkramp, hjärtsvikt, hypertoni, stroke, TIA, astma, N=5 201 i ordinärt boende i emfysem, diabetes, claudicatio, njursjukdom, hörsel- och synsjukdom, artrit och cancer (65+ år gamla) (60–) (80–) Womens Health and Aging Study 14 kroniska sjukdomar: N=3 841 kvinnor i ordinärt boende i Hjärtinfarktinfarkt, kärlkramp, hjärtsvikt, andra hjärtsjukdomar, hypertoni, diabetes, artrit, stroke, cancer, lungsjukdom, problem med syn och hörsel, Parkinson och höftfraktur 5 kroniska sjukdomar: N=4 126 i ordinärt boende i Hypertoni, hjärt- och cerebrovaskulär sjukdom, cancer, diabetes N=772 i ordinärt boende i 14 kroniska tillstånd: Artrit, kronisk bronkit, höftfraktur, hjärtsjukdomar, grå starr, diabetes, cerebrovaskulära sjukdomar, hypertoni, depression, prostatasjukdom, dövhet, cancer, veninsufficiens, synproblem N=1 039 amerikaner i ordinärt 11 kroniska tillstånd: boende på landsbygden, Artrit, problem med syn, hörsel, ätproblem, tuberkulos, stroke, hypertoni, hjärtsjukdomar, diabetes, urinvägssjukdomar, 7 kroniska tillstånd: Hjärtsjukdom, perifer ateroskleros, stroke, diabetes, N=2 288 i ordinärt boende i lungsjukdom, cancer, artrit 7 kroniska sjukdomar: N=4 872 mexikanska och N=3 050 Diabetes, cancer, hjärtattack, stroke, artrit, skelettfrakturer, 8 kroniska sjukdomar: Depression, Parkinsons sjukdom, diabetes, hypertoni, N=7 368 i ordinärt boende i hjärtinfarkt, stroke, lungsjukdomar, artrit Health and Retirement Study N=8 180 i ordinärt boende i N=13 781 i ordinärt boende i 8 kroniska sjukdomar: genom- Hypertoni, diabetes, cancer, lung- och hjärtsjukdomar, stroke, artrit, psykiatriska problem 1.2 studier som inkluderar ordinärt boende; multisjuklighet definierat som 3+ kroniska sjukdomar Longitudinal Study on Aging 11 kroniska tillstånd: N=4 270 i ordinärt boende i Benskörhet/höftfraktur, artrit, hypertoni, hjärtsjukdomar, stroke, kärlsjukdom, diabetes, cancer, nedsatt syn och hörsel, avmagring 11 kroniska tillstånd: N=5 201 i ordinärt boende i Kranskärlssjukdom, stroke, hypertoni, diabetes, lungsjukdom, artrit, cancer, njure, nervsjukdom, problem med hörsel och syn 1.3 studier som inkluderar ordinärt boende och institution; multisjuklighets definition varierar The Longitudinal Aging Study 7 kroniska tillstånd (självrapportering): Lungsjukdom, hjärtsjukdom, perifer ateroskleros, stroke, N=2 497 i ordinärt boende och på diabetes, artrit, malignitet Multisjuklighetsdefinition: 2+ sjukdomar Långvariga sjukdomar(inget antal angivet; självrapportering) Multisjuklighetsdefinition: 3+ sjukdomar N= 1 400 (årligt urval 65–84 år Självrapportering av 14 sjukdomar/symptom och 4 rörlighets- N=537 (1992), N=561 (2002) Trötthet, yrsel, bensår, diabetes, magvärk, hjärtinfarkt/andra hjärtproblem, stroke, andfåddhet, bröstsmärta, hypertoni, ledsmärta, ryggsmärta, axelsmärta, lågt Multisjuklighetsdefinition: Allvarliga problem inom minst två av följande områden: 1) sjukdomar/symptom; 2) mobilitet, 3) kognitiv förmåga/ kommunikationsförmåga Populationsbaserade studier som utvärderat prevalensen av multisjuklighet bland äldre personer. Ljusgrå rutor visar studier baserade på läkarjournaler (sjukhus eller allmänläkare), mörkgrå rutor identifierar studier med direkt läkarundersökning. 1+ sjukdom bland 11 144 (75+ år gamla) N=25 357 i ordinärt boende i N=25 534 i ordinärt boende i 2+ sjukdomar bland hypertoni, diabetes, (5 kroniska tillstånd) kranskärlssjukdomar, lungsjukdom, artrit