sou · GYB328 · 2010-04-29 00:00:00 — NV- och TE-programmen är å ena sidan en tacksam rekryteringsbas då övergångsfrekvensen till högskolan är mycket hög. Å andra sidan är dessa program även primär rekryteringsbas för ett antal andra utbildningar, t.ex. inom farmaci, medicin, odontologi, naturresurser och undervisning, och eleverna har stor valfrihet. Just detta är något som lockar många ungdomar, av båda könen, och som delegationen har baserat sin kampanj Den breda linjen på (se avsnitt 1.2). Gymnasieutbildning inom teknik och naturvetenskap har ett viktigt värde i sig, och är en tillgång för individen oavsett vilket yrkesval han eller hon gör. Problemet är att det totala antalet NV- och TE-elever är alldeles för litet för att täcka så många högskoleutbildningars behov. Ur ett samhällsperspektiv, och med tanke på behovet av framtida spetskompetens, är det mycket problematiskt att gymnasieskolans elever inte räcker till för att förse högskolans tekniska och naturvetenskapliga utbildningar med studenter. I avsnitt 8.2 förespråkar Teknikdelegationen en strategisk målsättning att av en årskull ska välja ingenjörsutbildning på högskolenivå. Detta förutsätter att rekryteringsbasen också växer. För att åstadkomma detta gäller det att förändra intrycket av NV- och TE- programmen så att de utgör attraktiva val för alla ungdomar oavsett kön och social bakgrund. Genom breda linjen har Teknikdelegationen inlett ett sådant arbete. För att nå långsiktigt hållbara effekter är det viktigt att detta får en fortsättning, något som delegationen föreslår i avsnitt 8.4.1. 3.5.2För få blir behöriga till högskolan Att övergången från gymnasieskolan till högskolans tekniska och naturvetenskapliga utbildningsprogram fungerar dåligt har också att göra med att gymnasieskolans valfrihet har hamnat i konflikt med högskolans behörighetsregler. Att varken NV- eller TE- programmen ger automatisk behörighet till ingenjörsstudier är paradoxalt och ett stort problem eftersom det snävar in en redan begränsad rekryteringsbas ytterligare. Inte minst visar statistiken att få, och allt färre, tjejer gör de aktiva val som krävs för att få behörighet till ingenjörsutbildning. Det försvårar naturligtvis högskolans strävan mot en jämnare könsfördelning. Högskolans skeva rekrytering är redan grundlagd i de val, och bortval, som tjejer gjort i gymnasieskolan. Så som systemet är uppbyggt måste ungdomar veta vad de vill och göra sina val på ett mycket tidigt stadium. Det är inte rimligt, menar delegationen, att ungdomar ska veta hur arbetsmarknadens alla möjligheter ser ut och därtill våga välja icke-stereotypt. Den stora friheten att välja kurser skapar inte bara en risk att välja fel utan ger också möjlighet till taktikval som sedan kräver komplettering. Basårsutbildning bör värnas som ett bra sätt för dem som vill byta inriktning på sina studier i ett senare skede, t.ex. SP-elever, men bör inte fungera som en standardlösning för NV- och TE-elever som inte uppnått full behörighet. I den reform av gymnasieskolan som genomförs måste behörighetsproblematiken tas på stort allvar. I avsnitt 9.4 ger Teknikdelegationen sin syn på hur de nya gymnasieprogrammen bör utformas för att fler ska bli behöriga till och få relevanta förkunskaper för högre studier inom teknik och naturvetenskap. Viktigt i det sammanhanget är också att högskolans behörighetskrav bibehålls (se avsnitt 9.5). Det blir en gemensam uppgift för gymnasieskolan och högskolan att verka för en smidigare övergång i form av fler elever/studenter och hög utbildningskvalitet på båda håll. Barns och ungdomars attityder till matematik, naturvetenskap, teknik och IKT ses ofta som ett problem som i förlängningen påverkar tillgången till kompetens. Ofta framställs ungdomar som ointresserade av frågorna, vilket skulle vara orsak till bristande ansökningstal till högskoleutbildningarna och sjunkande kunskapsresultat i skolan. Forskningen ger emellertid inte ett så enkelt svar. Framför allt finns det anledning att nyansera bilden genom att problematisera vad det egentligen är man är ointresserad av och genom att titta på bakomliggande orsaker. En förståelse av detta bör vara grunden i det långsiktiga arbete för att öka intresset för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT, som delegationen föreslår i kapitel 8. De studier som behandlar ungdomars syn på matematik, naturvetenskap, teknik och IKT på ett generellt plan kommer mestadels till positiva resultat. Ett exempel är de europeiska attitydundersökningarna Eurobarometer, som kartlägger européers inställning till olika samhällsfenomen.1 En särskild attitydundersökning av 25 000 europeiska ungdomar i åldersgruppen 15–visar på ett relativt stort intresse. På frågan om vilken typ av nyhetsbevakning ungdomarna intresserar sig för svarar den största gruppen visserligen kultur och underhållning, men nyheter om naturvetenskap och teknik intresserar fler än vad politik och ekonomi gör. Av de svenska ungdomarna uppger sig fler vara intresserade av nyheter om naturvetenskap och teknik än av nyheter om sport. Social Values, Science and Technology 2005. generellt sett visar störst intresse för naturvetenskap och teknik är de unga männen, de något äldre ungdomarna, de med högst utbildningsnivå samt stadsborna.2 Ungdomars intresse för nyheter om olika områden (film, musik, teater) Källa: Eurobarometer and Science, s. 7–9. Ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik manifesteras på många olika sätt. Deras deltagande i en omfattande mängd aktiviteter samt välbesökta museer och science centers är en indikation. Teknikdelegationen har själv genom en kartläggning identifierat ett stort engagemang för frågorna, vilket sträcker sig över hela och över alla ålderskategorier.3 Även när det gäller IKT finns gott om belägg för att det generella intresset är stort. En attitydundersökning gjord av IT&Telekomföretagen visar att har en positiv eller mycket positiv inställning till IT.4 Dessutom är ungdomar förstås utomordentligt aktiva datoranvändare. 2Eurobarometer 2008 and Science, s. 5–9. 3Teknikdelegationen Rapport 2009:1. 4.3Attityder till utbildning och yrke Att ungdomar i grunden skulle vara ointresserade av naturvetenskapliga och tekniska frågeställningar stämmer alltså inte. Ur ett samhällsperspektiv är problemet snarare att det intresse som ungdomar faktiskt har, inte kanaliseras in i utbildning och karriär på områdena. För att förstå orsakerna till detta behöver vi också förstå tidsandan. 4.3.1Värderingars betydelse för yrkesvalet Projektet of Science Education () och dess efterföljare Interests and Recruitment in Science () och Vilje-con- valg, under ledning av , har gjort ett betydande forskningsarbete om ungdomars attityder till naturvetenskap och teknik. Det stora jämförande empiriska material som samlats in under visar på fundamentala skillnader mellan unga människor i mer respektive mindre ekonomiskt utvecklade länder. Förenklat uttryckt: ju högre grad av industrialisering, desto lägre intresse har ungdomar för en naturvetenskaplig eller teknisk yrkesbana. Detta förefaller ha att göra med vad som värderas högst. I och andra moderna samhällen är det ofta personliga, identitetsbärande intressen som styr ungdomars karriärval. Många ungdomar visualiserar t.ex. sig själva i en yrkesroll där de gör samhällsnytta och arbetar tillsammans med andra. I naturvetenskapliga och tekniska yrken har ungdomarna svårt att se någon sådan värderingsdimension. Därför väljer de i stället andra yrken som de uppfattar som mer meningsfulla, sociala och viktiga.5 Betydelsefullt i sammanhanget kan även vara att ungdomarna omges av samhälleliga stereotyper kring de naturvetenskapliga och tekniska yrkesrollerna. Exempelvis förknippas naturvetenskap, med sin starka forskningsöverbyggnad, ofta med ensamarbete. En medieanalys av Vetenskap & Allmänhet visar att en gammalmodig bild av de asociala, ibland galna medelålders vita männen i labrock fortfarande råder i många av de medier som unga exponeras för.6 Ingenjören å sin sida framställs ofta negativt som rigid, tråkig och inåtvänd – en person som arbetar isolerat och framställer onödiga 5Sjøberg, S. & Schreiner, C., 2007 Science education and youth´s identity construction – two incompatible projects?, s. 1. 6VA-rapport 2007:6 Galna, virriga och ondsinta? – bilder av forskare i medier för unga, s. 27. I material som kommuniceras till svenska 15-åringar inför valet av gymnasieprogram framställs ingenjörsbanan t.ex. som olämplig för den som vill vara kreativ, social och ha ett jobb där man gör något gott för världen.7 Teknikdelegationens enkätundersökning riktad till niondeklassare bekräftar att många unga har tagit till sig denna typ av budskap. Få förknippar där en teknisk utbildning med sociala kontakter. Figuren illustrerar ett stort gap mellan vad ungdomarna är intresserade av att göra och vad de tror att en teknisk utbildning kan användas till – ett gap som är allra störst för de kvinnliga eleverna. Hur intresserad är du av följande saker? användbart tror du att det är med en teknisk utbildning för att kunna jobba med dessa saker? Källa: Teknikdelegationen Rapport 2009:2, s. 14. 7 Guiden som sprider nidbilden av ingenjören. Här finns därmed en stor diskrepans mellan bilden av tekniska yrken och hur de yrkesverksamma själva värderar sitt arbete. Ingenjörer beskriver ofta sitt arbete i positiva ordalag som kreativt, varierat och socialt. Över hälften har ett arbete med internationella inslag, och majoriteten har utvecklande arbeten med omfattande kollegialt samarbete.8 Detta förmedlas inte i samhällsdebatten. 4.3.2Olika identifikationsmönster för flickor och pojkar Vidare finns stora könsskillnader i attityden till ett tekniskt och naturvetenskapligt yrkesval. visar att skillnaderna mellan könen, tvärtemot vad man i förstone skulle kunna tro, ofta är som störst i de mest ekonomiskt utvecklade länderna – inklusive . I mindre utvecklade länder kan ungdomar av båda könen gärna tänka sig att arbeta inom både naturvetenskap och teknik. I västvärlden är pojkarna ambivalenta och flickorna negativt inställda till att arbeta med teknik, och varken pojkar eller flickor är speciellt intresserade av att arbeta med naturvetenskap.9 Se diagram nedan.10 8Morgondagens Ingenjör, , s. 25–29. 9Sjøberg, S. & Schreiner, C., 2007 Science education and youth´s identity construction – two incompatible projects?, s. 11. Intresse för att arbeta med naturvetenskap respektive teknik: tjejer och killar i olika länder ROSE-forskningen fokuserar på ungdomars identitetsbildning. Enligt detta synsätt styrs västerländska ungdomars val, eller bortval, av teknisk och naturvetenskaplig utbildning och karriär inte enbart av rationella faktorer såsom arbetsmarknadsutsikter, eller ens av viljan av att gå en rolig utbildning, utan minst lika mycket av ett identifikationsbehov och en strävan efter att skapa sig en identitet. När tekniska utbildningar och yrken misslyckas med att rekrytera kvinnor, beror det alltså på att kvinnorna inte har identifierat sig med dem. Att teknisk utbildning och tekniskt arbete stänger ute kvinnor genom att skapa associationer till manlighet har även genusforskning visat. I en utredning från summeras forskning som visar hur kön och teknik kopplas samman. Ett exempel är synen på vilka ingenjörsutbildningar som är mest respektive minst tekniska. De program som har en högre andel kvinnliga studenter dvs. kemiteknik, teknisk design och industriell ekonomi uppfattas systematiskt som mindre tekniska. Detsamma gäller yrken: en kvinnlig sjuksköterska med stor exponering till avancerad teknik betraktas som mindre teknisk än en manlig chefsingenjör som arbetar med administration och ledarskap.11 Att pojkar och flickor identifierar sig på olika sätt kring en karriär i naturvetenskap och teknik bekräftas i Eurobarometer-undersök- ningen, där de pojkar som kan tänka sig att arbeta inom teknik och naturvetenskap främst är inriktade på yrken som ingenjör, tekniker eller forskare i privata sektorn, medan motsvarande flickor i högre grad tänker sig ett yrke inom hälsa, undervisning eller den offentliga forskningen. I hela gruppen ungdomar tycker en stor majoritet att samhället bör uppmuntra flickor att välja en teknisk eller naturvetenskaplig karriär.12 I rapporteringen kring ungdomars ointresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT är det ofta skolämnena som avses. Utgångspunkten är att eleverna i grunden tycker att ämnena är särskilt tråkiga och/eller svåra. Även sådana påståenden behöver nyanseras och, framför allt, relateras till den undervisning de får i ämnena. 11Ottemo, A. Rekryteringsarbete och genusmönster i rekryteringen till utbildningar på EDITZ-området, s. 18-19. 12Eurobarometer 2008 and Science, s. 5. Samma nationella och internationella studier som mäter kunskapsnivåer mäter också attityder till ämnena. I dessa undersökningar får matematik och naturvetenskap generellt sett låga placeringar relativt de andra skolämnena. I nationella utvärdering är t.ex. kemi, fysik och matematik de ämnen som eleverna rankar lägst, och lärarna i dessa ämnen är de som rapporterar om flest ointresserade elever. Undantaget är biologi, som eleverna uppfattar som betydligt viktigare, lättare och roligare än de andra naturvetenskapliga ämnena. Undersökningen visar på stora könsskillnader, t.ex. en mer negativ attityd till fysik bland flickor än bland pojkar.13 ROSE-forskningen visar på liknande mönster – dvs. att få ungdomar, och i synnerhet få flickor, rankar naturvetenskap högre än andra skolämnen.14 Värdering av skolämnet naturvetenskap: tjejer och killar i olika länder 13Dnr: 75-2001:04045 Nationella utvärderingen av 2003. Sammanfattande huvudrapport, s. 63. 14Källa: ert2008.pdf. Teknikdelegationens egen webbenkät till ett riksrepresentativt urval av ungdomar i årskurs 9 inkluderar även teknikämnet, som inte täcks i övriga undersökningar. Studien jämför attityderna till matematik och teknik och påvisar stora skillnader, framför allt när det gäller synen på ämnenas status i skolan. Medan två av tre elever placerar matematik i kategorin mycket viktigt hamnar teknik långt ner på listan tillsammans med religionskunskap, bild och slöjd. Detta betyder likväl inte att eleverna är särskilt negativa till ämnet. Varken teknik eller matematik utmärker sig genom att uppfattas som roligare eller tråkigare än andra skolämnen, utan båda ämnena får genomsnittliga omdömen. Könsmönstren är dock tydliga när det gäller teknikämnet, med en betydligt mer positiv attityd bland pojkar än bland flickor. Vad gäller matematikämnet är det dock värt att notera att det inte syns några signifikanta könsskillnader, vare sig i intresse eller självförtroende.15 Figur Hur viktigt anser du att det är att ha dessa ämnen i skolan? jämfört med Hur roligt tycker du att det är att ha dessa ämnen i skolan? Källa: Teknikdelegationen Rapport 2009:2, s. 9. 15 Teknikdelegationen Rapport 2009:2. Att elevernas intresse skulle vara stadigt sjunkande är inte klarlagt. TIMSS-mätningen ger en mer komplex bild. Jämfört med undersökning har andelen elever som är positivt inställda till matematik, fysik och biologi i årskurs 8 visserligen minskat, men jämfört med har andelen i stället ökat med (i matematik, biologi, fysik och kemi), vilket skulle kunna markera ett positivt trendbrott. Inställningen till kemi visar på en splittrad elevgrupp – där ökar både andelen positiva och andelen negativa.16 Ett resultat från som förtjänar särskild uppmärksamhet är att andelen elever som är positivt inställda till matematik och de naturvetenskapliga ämnena är större i årskurs 4 än i årskurs 8.17 Intresset verkar således sjunka ju äldre eleverna blir. Det finns forskning som tyder på att elevers intresse och motivation att lära sig hänger mycket på aha-upplevelser kring ämnena. För detta är eleverna särskilt mottagliga under de tidiga skolåren varför det är viktigt att satsa där.18 Detta är något som även påtalats i EU- sammanhang.19 I en longitudinell studie av ungdomars väg till gymnasieskolan pekar forskaren på att valet, eller bortvalet, av teknisk och naturvetenskaplig utbildning ofta görs redan i årskurs 5 och att det då baserar sig på erfarenheter av undervisningen snarare än på det faktiska intresset för frågeställningarna. Nedanstående elevexempel är illustrativa: Många elever säger att de gärna ser på olika TV-program om natur och teknik och att de läser tidningar som Illustrerad vetenskap. Några av dessa elever tillhör gruppen med både god förmåga och förståelse som ändå inte väljer ett naturvetenskapligt program på gymnasiet eftersom de som säger det är inte den sortens naturvetenskap som intresserar mig och då syftar han på skolan.20 Undervisningens betydelse för studie- och yrkesvalet är således mycket stor och förtjänar uppmärksamhet från tidig ålder och genom hela skolsystemet. Delegationen diskuterar dessa frågor särskilt i avsnitt 5.4. 16Skolverket TIMSS 2007 - Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv. 17TIMSS 2007, s. 59. 18Nihlfors, E. Kunskap vidgar världen -Globaliseringens inverkan på skola och lärande, s. 69. 19Science Education Now – A Renewed Pedagogy for the Future of Europe. 20Lindahl, B. (2003) Lust att lära naturvetenskap och teknik? En longitudinell studie om vägen till gymnasiet, s. 232. Elevernas självförtroende är en viktig parameter både när det gäller utbildnings- och karriärval och när det gäller kunskapsresultat. Bl.a. visar PISA-undersökningarna på samband mellan attityd och kunskapsnivå – de svenska elever som är mest intresserade och har störst självförtroende är också de som presterar bäst.21 I Teknikdelegationens undersökning, där niondeklassarna självskattar sina prestationer i matematik respektive teknik, vilket ger en bild av deras självförtroendenivå, är resultaten i huvudsak positiva. Bl.a. tycker sex av tio – både tjejer och killar – själva att det går bra för dem i matematik i skolan.22 Här ansluter denna undersökning sig till TIMSS som visar att svenska elever har högre självförtroende i matematik än EU/OECD-genomsnittet.23 I relation till kommande utbildnings- och yrkesval kan bristande självförtroende visa sig vara utslagsgivande. I Teknikdelegationens specialundersökning av attityden till gymnasieskolans naturvetenskapsprogram utkristalliserar sig en grupp som dels inte anser sig tillräckligt intresserade av naturvetenskap, dels tvivlar på sin egen förmåga i matematik. Om de är inställda på att läsa vidare på högskolan är denna grupp mer benägna att välja samhällsvetenskapsprogrammet. En stor andel i denna grupp är tjejer.24 I arbetet med Teknikdelegationens kampanj Den breda linjen har detta varit en viktig målgrupp. Det är i regel inte betyg, provresultat eller andra objektiva faktorer som avgör vilket självförtroende eleven har. Istället är det den subjektiva uppfattningen om den egna förmågan som avgör. Många ungdomar som presterar väl på svåra kurser i kan ändå oroa sig för hur de ska klara av gymnasieskolan.25 Att skolans värld kan signalera att matematik och naturvetenskap är svårt framkommer bl.a. i projektet attitydundersökning. Den visar att många lärare visserligen har en positiv syn på ingenjörsyrket och dess möjligheter, men att de uppfattar utbildningsvägen som svår. De rekommenderar därför bara ingenjörsutbildning till sina allra mest högpresterande elever. 21Skolverket 2006 – 15-åringars förmåga att förstå, tolka och reflektera – naturvetenskap, matematik och läsförståelse, s. 7. (Mellan länder fungerar inte samma logik. Det finns exempel på länder som presterar bättre än men där självförtroendet är lägre.) 22Teknikdelegationen Rapport 2009:2, s. 9. 24Teknikdelegationens enkätundersökning Hur intressant är NV-programmet?, s. 10. 25Lindahl, B. (2003), s. 235. samma gäller studie- och yrkesvägledare, som dessutom i högre grad uttrycker en negativ bild av yrket.26 Grundorsakerna till de rekryteringsproblem som de tekniska och naturvetenskapliga utbildningarna och yrkena har, finns i den dåliga överensstämmelsen mellan ungdomars värderingar och vad vuxenvärlden erbjuder. Detta är en komplex problembild, som delar med stora delar av västvärlden. En förståelse för värderingars betydelse behöver vara grunden för det långsiktiga förändringsarbete som delegationen föreslår i kapitel 8. 4.5.1Barn och ungdomar har ett grundläggande intresse Att barn och ungdomar har ett grundläggande intresse för frågeställningar och tillämpningar inom teknik och naturvetenskap har delegationen fått bekräftat. Ungdomar är flitiga användare av teknik och livliga debattörer av exempelvis miljöfrågor. De rankar inte de tekniska och naturvetenskapliga skolämnena och yrkesrollerna högst av alla, men de har respekt för dem. Däremot finner inte tillräckligt många ungdomar det tillräckligt lockande att själva ta steget att bli ingenjörer, matematiker eller IKT-specialister. Matematik, naturvetenskap, teknik och IKT har inte funnit någon roll i den identitetsbildning som engagerar västvärldens unga alltmer. Ju mer fokus de lägger på värderingar och sociala aspekter, desto mer verkar teknik och naturvetenskap missgynnas. 4.5.2Vuxenvärlden behöver förändras, inte ungdomarna Om stereotyper av stilen ingenjörsyrket är asocialt är det som avskräcker många ungdomar, är frågan hur det kommer sig att dessa består trots de insatser som har genomförts för att bryta mönstren? En orsak kan vara att många projekt utgått ifrån att det är ungdomarna, och i synnerhet de unga kvinnorna, som är problemet. Man har också därmed sett attityderna som 26 Morgondagens Ingenjör bild av ingenjören – utbildningen och yrket, s. 3–4. något som kan informeras bort genom att ge en korrigerad bild av utbildningarna och yrkena.27 Enligt Teknikdelegationen krävs nu en annan hållning. I stället för att säga att det är något fel på ungdomarna, bör insatser i stället rikta in sig på grundorsakerna. Eftersom det är vuxenvärlden som signalerar att matematik är svårt och att ingenjörsyrket är asocialt, är det vuxenvärlden som måste stå för förändringen. En större förståelse för ungdomars värderingar tillsammans med ett mer självkritiskt och lyhört förhållningssätt är ett första steg. Medierna är en viktig förändringskanal, men framför allt är det utbildningsanordnare och yrkesverksamma själva, som genom sitt eget agerande måste visa att de värderingsdimensioner som ungdomar söker verkligen finns inom tekniken och naturvetenskapen. Vuxenvärlden, exempelvis arbetslivet, lärare, studie- och yrkesvägledare och inte minst föräldrar har stor betydelse som förebilder. Utbildningsväsendet, från förskola till högskola, har ett särskilt ansvar. Där finns ett behov av att se över formellt innehåll, men kanske framför allt ett behov av att förstå, och förändra, den kultur och de värderingar som råder.28 Därmed kan också undervisningsformer utvecklas, som kan stimulera barns och ungdomars intresse och kanalisera detta till solida kunskaper och förmågor. Som det är har många ungdomar ett stort mått av färdigheter, t.ex. inom IKT för vardagsbruk, men saknar den systemförståelse som skolan borde ha givit dem. Delegationen diskuterar dessa frågor i avsnitt 5.4. Även kommunerna har en viktig roll. Förutom att ta ett ledarskap i skolutvecklingsfrågor har kommunerna också ett ansvar för att erbjuda meningsfulla fritidsaktiviteter för barn och ungdomar. Likaväl som många kommuner satsar på kultur och sport för barn och ungdomar, vill delegationen uppmuntra kommunerna att också erbjuda stimulerande aktiviteter inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Det finns ett flertal exempel på sådana satsningar med kommuner som medfinansiärer.29 De förslag som 27För resonemang kring detta, se Ottemo, A. Rekryteringsarbete och genusmönster i rekryteringen till utbildningar på EDITZ-området, s. 10-13, KTH Jämställd IT-utveckling för ökad tillväxt.