sou · GYB388 · 2010-11-30 00:00:00 — Tabell 2.6 jämför sysselsättningsgrad, relativ arbetslöshet och andel personer utanför arbetskraften för utrikes födda (15–) fördelade efter födelseregion. Tabell 2.6 Sysselsatta, arbetslösa och utanför arbetskraften (15–), fördelade efter födelseregion, Källa: SCB Arbetskraftsundersökningarna. Av tabell 2.6 framgår tydligt att sysselsättningen varierar med födelseregion. Den lägsta sysselsättningsgraden återfinns i de grup- per som är födda i och . Arbetsmarknaden för utrikes födda Bilaga 4 till LU2011 Sysselsättningsgraden bland de utrikes födda varierar också med vistelsetiden i . De individer som vistats i har en högre sysselsättningsgrad än de som vistats här , men skillnaden mellan dem med lång vistelsetid och de inrikes födda är fortfarande betydande. Tabell 2.7 illustrerar vistelsetidens bety- delse. Tabell 2.7 Sysselsatta (16–), fördelade efter födelseregion och vistelsetid, (kvartal 1–3) 0–4 år 5–9 år 10–19 år Källa: SCB (2009a). Det är även viktigt att poängtera att skillnaderna i sysselsättning kvarstår om man kontrollerar för skillnader, i till exempel, ålder och civilstånd.5 Skillnaderna i sysselsättningsgrad och relativ arbetslöshet mellan inrikes och utrikes födda är betydande i alla utbildnings- och åldersgrupper, vilket framgår av tabell 2.8. Tabell 2.8 Sysselsatta och arbetslösa (15–), fördelade efter utbildningsbakgrund och ålder, 15–24 år 25–54 år 55–74 år Källa: SCB Arbetskraftsundersökningarna. 5 Det är till och med så att skillnaderna ökar om man tar hänsyn till dessa faktorer (se (2005a)). Bilaga 4 till LU2011 Arbetsmarknaden för utrikes födda Utrikes föddas situation på arbetsmarknaden skiljer sig således kraftigt åt beroende på tidpunkt och skäl för invandringen, vistelse- tid och födelseland. Ett bra sätt att studera sysselsättnings- utvecklingen är därför att studera de som kommit till ett visst år och sedan följa deras situation över tiden. Tabell 2.9 visar hur sysselsättningen utvecklas med vistelsetiden i för de utrikes födda som tagits emot inom ramen för det kommunala flyktingmottagandet. Tabell 2.9 Andel förvärvsarbetande kommunmottagna flyktingar (20–), fördelade efter mottagningsår och antal år efter mottagandet, procent Antal år efter mottagningsåret Källa: SCB Registerbaserad arbetsmarknadsstatistik (RAMS). Av tabell 2.9 framgår att sysselsättningen visserligen ökar med vis- telsetiden, men att sysselsättningen är låg även för dem med lång vistelsetid. SCB (2009a) har gjort en mer detaljerad analys för de som kom till , 2000 och 2003. Figur 2.5 visar syssel- sättningsutvecklingen för de personer i åldern 20–som invandrade under deras första tio åren i . Arbetsmarknaden för utrikes födda Bilaga 4 till LU2011 Figur 2.5 Andel sysselsatta åren efter invandringen, invandringsskäl Källa: SCB (2009a). Av figur 2.5 framgår att sysselsättningsgraden är mycket låg i , men sedan stiger. Vi ser dock att syssel- sättningsgraden även i är i storleksordningen , och därmed betydligt lägre än för inrikes födda. För dem som har kommit till som flyktingar var sysselsätt- ningen närmast obetydlig efter invandringen och det tog innan hälften blivit sysselsatta. Sysselsättnings- graden varierar även beroende på födelseland. Figur 2.6 visar syssel- sättningsutvecklingen för de personer som har invandrat från några av de vanligaste invandringsländerna. Bilaga 4 till LU2011 Arbetsmarknaden för utrikes födda Figur 2.6 Andel sysselsatta åren efter invandringen, födelseland Källa: SCB (2009a). Av figur 2.6 framgår att de finns stora skillnader mellan olika grup- per. Medan personer med sitt ursprung i det har en relativt hög sysselsättningsgrad i är mot- svarande andel avsevärt lägre bland personer med sitt ursprung i exempelvis . För de länder där sysselsättningen är som lägst är så få som sysselsatta i . Slutligen varierar sysselsättningen även beroende på utbildningsnivå, vilket framgår av figur 2.7 som visar sysselsättningen för personer med olika utbildningsnivå som har kommit till som flyktingar. Personer med enbart förgymnasial utbildning har en betydligt lägre sysselsättning än övriga grupper. Arbetsmarknaden för utrikes födda Bilaga 4 till LU2011 Figur 2.7 Andel sysselsatta åren efter invandringen, högsta utbildningsnivå Källa: SCB (2009a). Det är även värt att kort beröra hur arbetsmarknadssituationen ser ut för de utrikes föddas barn. Tabell 2.10 visar sysselsättnings- graden för personer i olika grupper. Tabell 2.10 Sysselsatta (20–), fördelade efter bakgrund, Född i och båda föräldrarna födda i Född i och en förälder född utomlands Född i och båda föräldrarna utrikes födda Källa: SCB (2010a). Av tabell 2.10 framgår att andelen sysselsatta är något lägre för andragenerationens invandrare än för de vars båda föräldrar är födda i , men att skillnaderna är relativt små. När man tolkar dessa siffror bör man dock komma ihåg att många av de andragene- rationens invandrare som är ännu är barn till arbetskraftsinvandrare. kommer denna grupp att i allt större utsträckning bestå av barnen till de senaste decenniernas flyktinginvandrare. Bilaga 4 till LU2011 Arbetsmarknaden för utrikes födda Sammantaget är sysselsättningssituationen betydligt sämre för utrikes än för inrikes födda: Sysselsättningsgraden är lägre, arbetslösheten är högre och fler befinner sig utanför arbets- kraften. För många utrikes födda som har kommit till som flyktingar eller anhöriga till flyktingar tar det mycket innan man lyckas etablera sig på arbetsmarknaden. I vissa invandrargrup- per har i landet inte ens hälften etablerat sig. förväntas den svenska befolkningen växa från 9,3 till 10,9 miljoner (SCB (2010b)). Figur 2.8 visar hur andelen utrikes födda, totalt och fördelade efter födelseregion, för- väntas utvecklas . Figur 2.8 Förväntad utveckling av andelen utrikes födda, totalt och fördelade efter födelseregion Utrikes födda från , EU och övriga rika länder Utrikes födda från övriga länder Källa: SCB (2010b). Not: SCB har kategoriserat länderna enligt FN:s human development index (HDI). Det innebär att man delat in samt- liga länder i någon av kategorierna högt, medel eller lågt HDI. Rika länder är länder med högt HDI. Övriga länder är länder med medel eller lågt HDI. Arbetsmarknaden för utrikes födda Bilaga 4 till LU2011 Av figur 2.8 framgår att andelen utrikes födda beräknas öka från till . Av figuren fram- går också att de flesta av framtidens invandrare förväntas komma från länder utanför , EU och övriga rika länder. En succes- sivt ökande andel av de utrikes födda förväntas alltså tillhöra grup- per där sysselsättningsgraden är låg. Sammantaget förväntas såväl andelen utrikes födda som andelen svenskfödda med utländsk bakgrund fortsätta öka under överskåd- lig tid. 2.4Utrikes föddas sysselsättning i ett internationellt perspektiv En intressant fråga är om lyckats bättre eller sämre med integrationen av de utrikes födda än andra jämförbara länder. Det finns dock ett antal problem som bör beaktas innan man gör en internationell jämförelse (se (2004a)). För det första så skiljer sig reglerna om vem som kan få uppehållstillstånd och/eller medborgarskap kraftigt åt mellan olika länder. För det andra skiljer sig invandringens sammansättning åt beroende på olika länders skilda historiska erfarenheter och geografiska och/eller språkliga närhet. Ett exempel på en sådan skillnad är för- delningen mellan arbetskraftsinvandring och flyktinginvandring, där länder som , och har övervägande arbetskraftsinvandring medan länderna i framför allt har flykting- och anhöriginvandring. Ett annat exempel är att vissa länder, som och , främst har tagit emot invandrare från sina forna kolonier vilka ofta har relevanta språk- kunskaper redan när de anländer. Internationella jämförelser av sysselsättningen för utrikes födda bör således tolkas med viss för- siktighet. Tabell 2.11 visar andelen av befolkningen som är utrikes födda samt sysselsättningsgraden bland inrikes och utrikes födda för ett urval av länder (rangordnade efter stor- leken på sysselsättningsgapet). Bilaga 4 till LU2011 Arbetsmarknaden för utrikes födda Tabell 2.11 Andel av befolkningen som är utrikes födda, , samt sysselsättningen bland inrikes och utrikes födda (15–), -0,2 -0,6 -3,8 -5,3 -5,9 -7,4 Källa: (2010). De länder som uppvisar de minsta skillnaderna i sysselsättningsgrad mellan inrikes och utrikes födda är dels länder som och , där invandringen främst består av arbetskraftsinvandrare som ofta väljs ut med hjälp av poäng- och kvotsystem, dels länder i Syd- , där invandringen främst består av arbetskraftsinvandrare till jordbrukssektorn. De länder som lyckas mindre väl återfinns alla i och inkluderar , och . I dessa länder utgörs invandringen främst av flykting- och anhöriginvandring. Det är föga förvånande att länder med över- vägande arbetskraftsinvandring uppnår en hög sysselsättning. De flesta länder som haft en likartad utveckling av invandringen som har dock inte lyckats bättre. Slutligen är det värt att notera att skillnader i utbildningsnivån hos de invandrade inte förklarar sysselsättningsskillnaderna mellan länder (se (2007)). Arbetsmarknaden för utrikes födda Bilaga 4 till LU2011 Sammantaget har de flesta länder vars invandringsmönster liknar också en likartad situation på arbetsmarknaden för dessa grupper: Skillnaden i sysselsättningsgrad mellan inrikes och utrikes födda är betydande. 3Migration och sysselsättning: Teoretiska utgångspunkter Innan vi diskuterar vad den empiriska forskningen har att säga om orsakerna till de utrikes föddas svaga ställning på den svenska arbetsmarknaden är det lämpligt att kort diskutera dels hur man kan se på migrationsbeslutet och dess effekt på migrantens human- kapital, dels vilka faktorer som man kan tänka sig påverkar utrikes föddas sysselsättningsutfall. Den modellram som presenteras i detta avsnitt används sedan som en utgångspunkt i resten av rap- porten. 3.1Från invandring till arbetsmarknadsetablering När man analyserar en persons migrationsbeslut utgår man van- ligen från att hon jämför det förväntade utfallet av att stanna i hemlandet med det förväntade utfallet av att flytta till något av de länder hon överväger att migrera till. En sådan jämförelse påverkas dels av vilka inkomstmöjligheter hon förväntar sig, dels av de kost- nader som en flytt medför. Kostnaderna kan bestå av direkta kost- nader för att migrera, kostnader för att lära sig det nya landets språk samt även mer svårmätbara kostnader förenade med att, till exempel, tvingas lämna släkt och vänner. talar man om att migrationsbeslutet påverkas av så kallade push och pull fakto- rer. Med push faktorer menar man faktorer i hemlandet som gör det mer lockande att migrera, som krig, dåliga arbetsmarknads- utsikter eller andra problem. Med pull faktorer menar man fakto- rer i det land personen överväger att migrera till som gör det mer attraktivt att migrera, som goda möjligheter att hitta ett välavlönat arbete och goda levnadsvillkor. Givetvis är det sannolikt att dessa överväganden skiljer sig åt mellan en person som väljer att lämna sitt hemland av arbetsmarknadsskäl och en person som tvingas Migration och sysselsättning: Teoretiska utgångspunkter Bilaga 4 till LU2011 lämna sitt hemland av flyktingsskäl, men det är trots allt rimligt att tro att båda gruppernas beslut påverkas av såväl situationen i hem- landet som möjligheterna i de länder man överväger att migrera till. Nästa fråga är hur man ska förvänta sig att en persons produkti- vitet påverkas av att migrera. En rimlig utgångspunkt är att en per- sons möjligheter på arbetsmarknaden i hög grad påverkas av hennes humankapital. I begreppet humankapital inkluderas både de fakto- rer som direkt påverkar personens produktivitet, som utbildning, arbetslivserfarenhet och andra färdigheter, men också faktorer som personens kännedom om hur samhället fungerar i olika avseenden. Det är rimligt att anta att en betydande del av en persons human- kapital är landsspecifikt och att en flytt till ett annat land därmed medför att hon förlorar en del av sitt humankapital. Det kan gälla kunskaper i språk, kultur och historia, lokalkännedom, tillgång till nätverk och kontakter samt kunskap om hur olika yrken utövas. En person som migrerar måste därför använda en stor del av den i det nya landet till att åter bygga upp sitt humankapital. Hur mycket humankapital en person som migrerar förlorar beror på hur överförbara färdigheter från hemlandet är till det nya landet. Det är troligt att förlusten av humankapital är speciellt stor för dem som tvingas lämna sitt land som flyktingar eftersom dessa personer ofta måste lämna sina hemländer snabbt utan att ha möjlighet att välja det land som bäst matchar deras humankapital. Figur 3.1 illustrerar hur man kan förvänta sig att en persons humankapital utvecklas från tidpunkten för migrationen och framåt. Bilaga 4 till LU2011 Migration och sysselsättning: Teoretiska utgångspunkter Figur 3.1 Utvecklingen av humankapitalet från migrationstidpunkten och framåt I figur 3.1 antas att migranten har en stabil humankapitalnivå i hemlandet, men vid migrationstillfället förlorar en del av detta kapital (i figuren sker detta t1). i det nya landet antas hon sedan successivt återuppbygga sitt humankapital (i figuren sker detta mellan tidpunkterna t1 och t2). Slutligen antas hon uppnå en ny stabil humankapitalnivå, som kan vara både högre eller lägre än den ursprungliga nivån (i figuren sker detta t2). Nästa fråga är vad detta innebär för arbetsmarknadsutfallet. Om lönerna fullt ut kan anpassas till varje persons produktivitet blir resultatet att den nyanlände initialt bara kan få relativt okvalifice- rade jobb, vars lön avspeglar den lägre produktiviteten. Därefter kan hon, i takt med att humankapitalet växer genom att språkkun- skaperna och/eller yrkeskunnandet förbättras, successivt få alltmer kvalificerade jobb och lönen stiger därmed över tiden. I verklig- heten är dock lönerna sällan så flexibla att de avspeglar den faktiska produktiviteten. Ofta finns det dessutom en lägsta möjliga lön, vil- ken kan överstiga värdet av vissa personers produktivitet. Det kan medföra att dessa personer inte betraktas som anställningsbara av företagen och därmed fastnar i arbetslöshet. Olika typer av insatser från samhällets sida kan användas för att hjälpa den nyanlände under anpassningsfasen. Migration och sysselsättning: Teoretiska utgångspunkter Bilaga 4 till LU2011 oundvikligt att humankapital förloras vid migrationstillfället, men åtgärder kan sättas in som påskyndar anpassningen och därmed kortar ned tiden mellan tidpunkterna t1 och t2 i figuren. Detta är speciellt viktigt om det finns få jobb för personer med låg produk- tivitet. Målet med sådana insatser bör vara dels att förkorta anpass- ningsperioden, dels att se till att de nyanlända snabbt uppnår en tillräckligt hög humankapitalnivå för att betraktas som anställ- ningsbara. Det är dock viktigt att poängtera att det långsiktiga målet måste vara att även uppnå en hög matchningskvalitet. Ofta kan detta gynnas av ett snabbt arbetsmarknadsinträde, men ibland kan det vara bättre med en koncentrerad utbildningsperiod innan arbetsmarknadsinträdet. Sammantaget är det rimligt att förvänta sig att den som flyttar till ett annat land i samband med flytten förlorar en del av sitt humankapital, och därför måste använda den i det nya landet till att åter bygga upp detta kapital. Speciellt flyktinginvand- rare, som ofta tvingats lämna sina ursprungsländer snabbt, kan för- väntas få problem med att etablera sig på arbetsmarknaden på grund av detta. För att förkorta dessa personers väg in på arbets- marknaden är det därför viktigt att samhället erbjuder åtgärder som bidrar till att snabbt höja deltagarnas humankapitalnivå. Tidiga investeringar i utbildning kan därför förväntas vara samhällseko- nomiskt lönsamma. 3.2Vad kan förklara utrikes föddas låga sysselsättning? Det faktum att sysselsättningen för utrikes födda är relativt låg kan förklaras av ett flertal faktorer. Grovt sett kan dessa faktorer delas in i tre grupper: Faktorer hos individerna själva (utbudsfaktorer), faktorer hos de rekryterande arbetsgivarna (efterfrågefaktorer) och politiskt beslutade faktorer (policyfaktorer). Figur 3.2 illustrerar detta. Bilaga 4 till LU2011 Migration och sysselsättning: Teoretiska utgångspunkter Figur 3.2 Faktorer som kan förklara utrikes föddas arbetsmarknads- situation Figur 3.2 visar att de tänkbara orsakerna till de utrikes föddas svaga ställning på dagens arbetsmarknad kan delas in i fem delvis över- lappande kategorier. För det första kan utrikes födda ha mindre humankapital än andra grupper, exempelvis i termer av utbildning, arbetslivserfaren- het och/eller språkkunskaper. Detta kan gälla såväl humankapital från hemlandet som från , men också i hur hög grad human- kapital från hemlandet är relevant i (dvs. graden av överför- barhet; se avsnitt 3.1). För det andra kan utrikes föddas normer, sökaktivitet och nätverk avvika från andra gruppers. Detta kan gälla skillnader i tillgången till, och sammansättningen av, de informella nätverk där många jobb tillsätts, skillnader i valet av sökmetoder och hur intensivt jobbsökandet bedrivs eller skillnader i inställningen till förvärvs- arbete. För det tredje kan utrikes födda ha svårare än andra grupper att uppfylla arbetsgivarnas krav för anställningsbarhet. Detta är en fak- tor som kan ha blivit mer besvärande över tiden om kraven för anställningsbarhet, i termer av exempelvis formell utbildning och språkkunskaper, har ökat på ett sätt som missgynnar utrikes födda. För det fjärde kan utrikes födda vara utsatta för etnisk diskrimi- nering. Diskriminering kan vara av flera typer, men de två viktigaste är preferensbaserad diskriminering och statistisk diskriminering. Preferensbaserad diskriminering innebär att arbetsgivare väljer bort utrikes födda för att de själva, deras anställda eller deras kunder har en negativ inställning till utrikes födda.6 Statistisk diskriminering innebär att arbetsgivare, som har svårt att avgöra arbetssökandes 6 Preferensbaserad diskriminering kan även innebära att arbetsgivare har preferenser för den egna gruppen (dvs. nepotism eller favoritism). Migration och sysselsättning: Teoretiska utgångspunkter Bilaga 4 till LU2011 produktivitet, väljer bort sökande från grupper som de vet (eller tror sig veta) har sämre egenskaper i genomsnitt.7 För det femte kan olika policyåtgärder, även de som är tänkta att hjälpa de utrikes födda fördröja eller förhindra, arbetsmarknads- etableringen om de är felaktigt utformade. Detta kan till exempel inträffa om språk- eller introduktionskurser omöjliggör för del- tagarna att arbeta och/eller söka efter arbete parallellt, men också om dessa åtgärder tar upp tid utan att ge deltagarna de färdigheter som de behöver för att lyckas på arbetsmarknaden (något som bru- kar benämnas inlåsningseffekter). Förklaringarna är inte ömsesidigt uteslutande, utan det är troligt att de samverkar och förstärker varandra. Ett exempel är att om etnisk diskriminering förekommer kan det leda till att en del per- soner väljer att inte utbilda sig, vilket resulterar i mindre human- kapital. Politiskt beslutade åtgärder kan dessutom ha effekter både direkt, exempelvis genom inlåsningseffekter, och indirekt via de övriga effekterna. Diskussionen i resten av rapporten utgår från den modellram som presenterats i detta avsnitt. I avsnitt 4 diskuteras vad vi, utifrån empirisk forskning, vet om betydelsen av de fyra första faktorerna i figur 3.2. I avsnitt 5 diskuteras hur olika politiskt beslutade åtgär- der kan påverka situationen antingen direkt eller indirekt via ovan- stående kanaler, med fokus på åtgärder riktade mot nyanlända flyktingar och deras anhöriga. Åtgärderna diskuteras utifrån utgångspunkten att målet är att uppnå både en hög sysselsättning och en god matchningskvalitet på ett sådant sätt att längden på anpassningsfasen (se figur 3.1) blir så kort som möjligt. 7 Statistisk diskriminering kan även innebära att arbetsgivare tror att utrikes födda har större spridning vad gäller någon viktig egenskap. Om det dessutom är så att en negativ avvikelse är mer kostsam än en positiv avvikelse kan det leda till att det blir rationellt att inte anställa utrikes födda. 4Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda Utrikes föddas situation på arbetsmarknaden är i många avseenden betydligt sämre än inrikes föddas: Sysselsättningsgraden är lägre, arbetslösheten är högre och fler befinner sig utanför arbetskraften. För att lämpliga åtgärder ska kunna vidtas för att lösa dessa pro- blem krävs kunskap om vilka faktorer som ligger bakom dessa skillnader. I detta avsnitt diskuteras, utifrån empirisk forskning, betydelsen av skillnader mellan inrikes och utrikes födda vad gäller: (i) Humankapital, (ii) normer, sökaktivitet och nätverk, (iii) kraven för anställningsbarhet, och (iv) diskriminering. En av de viktigaste faktorerna som avgör hur en person lyckas på arbetsmarknaden är vilka kvalifikationer han eller hon har. En naturlig fråga är därför om utrikes födda personer, i genomsnitt, har mindre humankapital i termer av utbildning, arbetslivserfaren- het, språkkunskaper eller annan landsspecifik kunskap än svensk- födda, samt om detta kan förklara gruppens svaga ställning på arbetsmarknaden. En första fråga är om utrikes föddas utbildningsnivå skiljer sig från svenskföddas, och om dessa skillnader kan förklara skillnaderna i arbetsmarknadsutfallet. Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda Bilaga 4 till LU2011 Tabell 4.1 visar högsta uppnådda utbildningsnivå för inrikes och utrikes födda. Det bör noteras att det saknas uppgifter om utbild- ning för relativt många utrikes födda. Högsta utbildningsnivå för inrikes och utrikes födda (25–), (<3 år) Källa: SCB Statistik över befolkningens utbildning Not: Bortfall avser de individer för vilka uppgift om utbildning saknas. Dessa individer ingår inte i den procentuella fördelningen. Av tabell 4.1 framgår att utrikes födda, i genomsnitt, har en något lägre utbildningsnivå än inrikes födda. Den största skillnaden är att () än för män (). Det är dock troligt att utbild- ningsskillnaderna är större än tabellen antyder då längden på en förgymnasial utbildning i många länder är betydligt kortare än den svenska . Andelen med gymnasial utbildning är lägre för utrikes födda, medan andelen med eftergymnasial utbildning är likartad. Utrikes födda är dock inte någon homogen grupp där alla har en likartad utbildningsbakgrund utan det finns betydande skillnader mellan grupper som invandrat , från olika län- der och av olika skäl. Tabell 4.1 visar högsta uppnådda utbildnings- nivå för olika grupper av utrikes födda. Bilaga 4 till LU2011 Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda Högsta utbildningsnivå för utrikes födda (25–), fördelade efter födelseregion och tidpunkt för invandringen, (<3 år) Källa: SCB Statistik över befolkningens utbildning Not: Bortfall avser de individer för vilka uppgift om utbildning saknas. Dessa individer ingår inte i den procentuella fördelningen. Förklaringar till dagens arbetsmarknadssituation för utrikes födda Bilaga 4 till LU2011 Av tabell 4.2 framgår att utbildningsbakgrunden varierar mellan individer med olika födelseregion. Vi ser att jämfört med de svenskfödda så är de som är födda i de övriga nordiska länderna och utanför /EU tämligen lågutbildade, de som är födda i länderna i EU och mer utbildade, de som är födda i ganska lika utbildade och de som är födda i , och till viss del , mindre utbildade. Något som inte framgår av tabellen är dock att det ibland även finns betydande skillnader mellan dem som har sitt ursprung i olika länder inom en viss region. Av tabellen framgår också att utbildningsnivån för nyanlända har ökat något över tiden i de flesta grupper. En annan viktig faktor är inriktningen på utbildningen. Tabell 4.3 visar inriktningen på gymnasie- och högskoleutbildningen för inrikes respektive utrikes födda.