sou · GXB375 · 2010-01-01 00:00:00 — 22 De paragrafer i offentlighets- och sekretesslagen som nämns i detta avsnitt motsvaras av nedan angivna paragrafer i den upphävda sekretesslagen (1980:100). Offentlighets- och sekretesslag (2009:400) Sekretesslag (1980:100) 22 kap. 1 § 7 kap. 15 § 37 kap. 1 § 7 kap. 14 § 23 Se prop. 2007/08:160 Utökat elektroniskt informationsutbyte s. 47 ff. sekretesslagen – och som i vissa då aktuella fall gällde inom Försäk- ringskassan – vara tillräckligt. För dessa fall infördes i det lagstift- ningsarbetet ett rakt skaderekvisit. Vi gör samma bedömning när det gäller det informationsutbyte som är aktuellt här. Det bör därmed införas en bestämmelse med ett rakt skaderekvisit för de uppgifter som ska omfattas av informationsutbytet. Den tystnads- plikt som följer av 37 kap. 1 § offentlighets- och sekretesslagen har inte företräde framför meddelarfriheten. Vi anser – liksom i det lagstiftningsarbete som rörde – att det saknas anledning att göra någon annan bedömning när det gäller de tystnadsplikter som följer av den sekretessbestämmelse vi föreslår ovan. Med vårt förslag om en starkare sekretess hos kommer de uppgifter som inte ingår i ett beslut att omfattas av ett tillräckligt skydd även efter utlämnandet från . Enbart uppgift om beslut och att ansökan gjorts kan inte heller anses så integritetskänsliga att de bör hindra ett informations- utbyte. Ärendehandläggningen kan också bli snabbare än annars och på så sätt också innebära en bättre service i förhållande till den enskilde. Det kan också noteras att mer omfattande elektroniska informationsutbyten äger rum mellan och än det som är aktuellt här. Det är vidare möjligt att begränsa åtkomsten så att handläggare hos bara kan ta del av uppgifter om enskilda som är aktuella i ärenden hos . Det finns inte heller något behov för Skatte- verket att i andra fall ta del av uppgifterna. Enligt vår mening finns inte något hinder ur integritetssynpunkt mot att får del av uppgifterna. Uppgifterna bör lämnas ut via direktåtkomst. Ett informationsutbyte under ovan angivna förutsättningar bör bygga på en författningsreglerad uppgiftsskyldighet. En uppgifts- skyldighet för i förhållande till ska därför införas. I likhet med vad som gäller för utlämnandet till bör den övergripande bestämmelsen placeras i utlänningslagen. Vilka konkreta uppgifter som ska lämnas ut bör däremot placeras i utlänningsförordningen där övriga uppgiftsskyldigheter i förhållande till finns. Bestämmelser om direktåtkomst bör införas i förordningen (2001:720) om behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. Någon ändring i lagen om behandling av personuppgifter i folkbokfö- ringsverksamhet behövs inte. Uppgift om uppehållsrätt behöver inte registreras i folkbokför- ingsdatabasen för de personer som folkbokförs. På samma sätt som gäller för dem som har uppehållstillstånd och folkbokförs framgår uppehållsrätten indirekt genom att personen är folkbok- förd. När i ett folkbokföringsärende hämtar in uppgifter och yttrande från i ett ärende där personen inte har registrerat sig eller ansökt om uppehållskort får verket känne- dom om att personen anser sig bosatt i landet och kan därmed förelägga honom eller henne att registrera sig eller ansöka om uppehållskort. Om på egen hand bedömer att en person som inte har registrerat sig eller ansökt om uppehållskort har uppehållsrätt bör däremot underrätta Migrations- verket om det. En särskild uppgiftsskyldighet bör därför införas. Uppgifterna bör kunna lämnas ut i elektronisk form. Vi har ovan föreslagit att ska hämta in ett yttrande från i frågan om EES-medborgare och deras familjemedlemmar som anmäler inflyttning har uppehållsrätt om det inte är obehövligt. I ärenden där finner att den enskilde inte uppfyller kraven för uppehållsrätt ska skälen för att personen inte anses ha uppehållsrätt framgå. Yttrandet ska kunna vara ett underlag vid en överprövning i domstol. I vissa fall kan uppgifterna vara integritetskänsliga. Trots detta anser vi att utlämnande av handlingarna till och själva yttrandet från bör kunna omfattas av ett elektroniskt informationsutbyte. Ett annat alternativ är att handlingarna skickas per post. Ett sådant förfarande skulle innebära att handläggningen drar ut . Detta kan inte anses tillfredsställande. Det är dock viktigt att det system som kommer att användas är tillräckligt säkert för att skyddet för den enskildes personliga integritet ska kunna upprätthållas. Hur ett elektroniskt informationsutbyte ska fungera bör utredas närmare av och . Vi lämnar därför inte något förslag i denna del. har i regleringsbrevet fått i uppdrag att utveckla och tillhandahålla en IT-tjänst som ska göra det möjligt för myndigheter att på frivillig basis underrätta Skatte- verket då myndigheterna har uppgifter om en person som inte stämmer överens med de uppgifter som finns registrerade om personen i folkbokföringsdatabasen. I detta arbete ingår bland annat . Det är möjligt att det system som kommer att utvecklas inom ramen för detta arbete även kan användas för det nu aktuella informationsutbytet. Någon författningsändring krävs inte för att ska få lämna ut handlingarna elektroniskt till . Däremot kan det behövas en bestämmelse som medger ett elektroniskt utlämnande från . Det bör dock anses tillräckligt att det görs i förordningen om behandling av personuppgifter i verksamhet enligt utlännings- och medborgarskapslagstiftningen. Det sekretesskydd vi föreslår ovan får anses vara tillräckligt även för de uppgifter ett yttrande kan innehålla. Uppgifterna kommer emellertid, dels om den enskilde inte registrerat sig hos Migrations- verket, dels om registreringsförfarandet hos upp- hör, att i fråga om unionsmedborgare lämnas av den enskilde direkt till och inte till . Det innebär att kommer att få del av integritetskänsliga uppgifter direkt från den enskilde. Den sekretessbestämmelse vi föreslår ovan omfattar endast uppgifter som lämnas från . Frågan är om det behövs ett utökat sekretesskydd även för upp- gifter som lämnas direkt av den enskilde. kan från den enskilde få integritetskänsliga uppgifter i folkbok- föringsärenden. Det har inte ansetts innebära något krav på ett starkare sekretesskydd. Vi anser att det saknas skäl att införa ett starkare sekretesskydd för de uppgifter som här är aktuella. 5Folkbokföring av personer med immunitet och privilegier Särskilda bestämmelser som gäller för personer med anknytning till beskickningar och konsulat i landet har funnits länge i författning- arna om mantalsskrivning. Av 1 § 1 mom. förordningen (1894:61) angående mantalsskrivning framgick att utlän- ning som tillhörde främmande makts beskickning i landet samt dennes familj och utländska betjäning var befriad från mantals- skrivning. Kyrkobokföringen var annorlunda konstruerad och motsvaran- de bestämmelser infördes först genom 13 § 1 mom. folk- bokföringsförordning. Denna bestämmelse innebar att utlänningar som tillhörde främmande makts beskickning i landet eller lönade konsulat eller beskickningens eller konsulatets betjäning samt deras utländska familjemedlemmar och utländska tjänare inte skulle kyrkobokföras. Med stöd av denna bestämmelse avfördes från församlingsboken enligt praxis även kyrkobokförda utlänningar som genom anställning eller familjeband kommit att tillhöra främmande makts beskickning eller konsulat i landet.1 Bestämmelsen i 13 § 1 mom. överfördes med vissa språkliga justeringar till 26 § folkbokföringslag. I 28 § folkbokföringslag angavs uttryckligen att den som enligt 26 § inte längre skulle kyrkobokföras skulle avregistreras från kyrkobok- föringen. ska även en person som inte är svensk medborgare folkbokföras i landet om denne var bosatt här när han 1 Se SOU 1966:16 Ny folkbokföringsförordning mm s. 163 och prop. 1967:88 med förslag till folkbokföringsförordning, m.m. s. 69. Folkbokföring av personer med immunitet och privilegier eller hon kom att tillhöra beskickningen eller konsulatet eller dess betjäning. Detta gäller även familjemedlemmar och tjänare. Enligt entydig praxis tillämpades bestämmelsen folkbokförings- lag innan denna ändring genomfördes på alla kategorier beskick- nings- och konsulatspersonal. Denna ordning medförde ibland att personer som inte tillförsäkrades någon immunitet eller privilegier i Wienkonventionerna2 uteslöts från kyrkobokföringen. Kyrkobok- föringen spelade en stor roll för den enskilde. Det ansågs därför lämpligt att de personer som inte tillförsäkrades immunitet och pri- vilegier i konventionerna kyrkobokfördes på samma sätt som andra personer som bodde här i landet. Undantaget från folkbokföring skulle därför inte längre gälla lokalanställda som inte var svenska medborgare och deras anhöriga. Ändringen gällde bara lokalan- ställd personal, det vill säga personer som var bosatta här när de blev anställda på en utländsk beskickning eller ett lönat konsulat.3 Av 5 § folkbokföringslagen i dess nu gällande lydelse framgår att den som tillhör en främmande makts beskickning eller lönade konsulat eller dess betjäning eller som avses i 4 § lagen (1976:661) om immunitet och privilegier i vissa fall (lagen om immunitet och privilegier), ska folkbokföras endast om han eller hon är svensk medborgare eller om personen, utan att vara svensk medborgare, var bosatt här när han eller hon kom att tillhöra beskickningen, konsulatet eller organisationen eller dess betjäning. Detta gäller även en sådan persons familjemedlem eller tjänare. Undantaget för konsulär personal i 5 § folkbokföringslagen omfattar endast lönade konsulat, det vill säga karriärkonsulaten. Det innebär att personer med anknytning till honorärkonsulaten inte undantas från folkbok- föring. I förarbetena till folkbokföringslag anförs bland annat följande. I bestämmelsen gjordes i enlighet med internationell praxis undantag från folkbokföring för personer och deras familjer som flyttar till för att tjänstgöra vid beskickningar och konsulat eller i ett sådant uppdrag att de tillerkänns immunitet och privilegier. Kretsen av undantagna personer utvidgades enligt reger- 2Wienkonventionen om diplomatiska förbindelser, (SÖ 1967:1) och om konsulära förbindelser, (SÖ 1974:10–12). 1984/85:55 om beskattning och folkbokföring av viss personal på främmande makters beskickningar och lönade konsulat s. 12 f. Folkbokföring av personer med immunitet och privilegier ingen något i förhållande till vad som tidigare gällt. Bestämmelsen skulle endast tillämpas vid bedömningen av om en person skulle folkbokföras eller inte vid inflyttning. Eftersom undantag från folkbokföringen inte skulle gälla för den som var bosatt här när han eller hon kom att tillhöra den aktuella kretsen av personer skulle det aldrig komma i fråga att avregistrera en person som var folk- bokförd till följd av denna bestämmelse.4 5.2Personer med immunitet och privilegier i 5.2.1Immunitet och privilegier i svensk rätt I lagen om immunitet och privilegier finns bestämmelser om immunitet och privilegier som gäller i . Lagen hänvisar till olika internationella överenskommelser som är part i. Lagen omfattar bland annat anställda vid ambassader och konsulat. Immunitet och privilegier som följer av lagen (1994:1500) med anledning av anslutning till Europeiska unionen omfattas också, liksom de internationella organ och personer med anknyt- ning till sådana organ, som anges i bilaga till lagen om immunitet och privilegier Vad som föreskrivs om immunitet och privilegier i de bestämmelser som ska tillämpas i ska enligt 1 § lagen om immunitet och privilegier gälla trots bestämmelser i andra författningar. har vid utarbetandet av författningar om immunitet och privilegier valt att göra olika konventionsbestäm- melser tillämpliga genom generella lagstadganden. Man kan då inskränka sig till att vidta följdändringar endast på de områden där reglerna om immunitet och privilegier är av större praktisk betydelse för de tillämpande myndigheterna, det vill säga främst i skatte- och tullförfattningarna. Någon med säkerhet fullständig inventering av samtliga de bestämmelser om privilegier och immu- nitet som kan finnas i lag eller författning och som stred mot har enligt regeringen varit svår att genomföra.5 Det finns ett antal författningar som innehåller särskilda bestämmelser som gäller för personer som omfattas av lagen om immunitet och privilegier nämligen bland annat om: rättsliga 1990/91:153 om ny folkbokföringslag m.m. s. 134. 1966:148 med förslag till lag med vissa bestämmelser om immunitet och privilegier, m.m. s. 16 ff. Folkbokföring av personer med immunitet och privilegier förfaranden, tull, skatt, tv-avgift, socialförsäkring, utbildning, alkoholservering, parkering och uppehållstillstånd. 5.2.2Personer med immunitet och privilegier i Det finns ett antal ambassader och konsulat i som omfattar omkring 3 500 personer inklusive familjemedlemmar och privat- tjänare. Härutöver är 600–800 personer lokalanställda vid utländska ambassader. I finns fyra EU-institutioner representerade, (ECDC, Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar), Europeiska kommissionen, och (). ECDC har sitt säte i och cirka 220 anställda från olika länder. Myndigheten har inrättats genom och rådets förordning (EG) nr 851/2004 (ECDC-förordningen).6 Härutöver finns ett samförståndsavtal mellan och (samförståndsavtalet).7 Dessutom har arbetet med ett värd- landsavtal inletts mellan ECDC och , men man avvaktar nu effekterna av att personer som omfattas av 5 § folkbok- föringslagen kommer att kunna tilldelas personnummer i stället för samordningsnummer innan det arbetet kommer att slutföras. Övriga institutioner har endast en representation i landet. Utöver de personer som är anställda finns även familjemedlemmar och eventuella tjänare till dessa personer i landet. Härutöver kan det förekomma att europaparlamentariker eller personer med andra uppdrag, exempelvis kommissionärer, flyttar från ett annat EU-land till . Utöver myndigheter och institutioner med anknytning till EU finns det åtta internationella organisationer med representation i , varav fyra har säte i landet nämligen () en , () en , () och (). Totalt är omkring 100 personer anställda i landet vid dessa fyra organisationer. De övriga fyra organisationerna med representation i är FN-organisa- 6Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 851/2004 av om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar. 7Samförståndsavtal med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (SÖ 2005:41). Folkbokföring av personer med immunitet och privilegier tionerna United Nations Development Programme (UNDP), United Nations High Commissioner for Refugees (UNHCR), Food and of the United Nations (FAO) och United Nations Environment Programme (). Utöver de personer som är anställda vid de internationella organisationerna finns även familjemedlemmar och eventuella tjänare till dessa per- soner i landet. En beskrivning av de organisationer utan anknytning till EU som har säte i landet finns i betänkande som värdland för internationella organisationer (SOU 2006:26). för personal vid beskickningar Utsända diplomatiska företrädare ska i princip vara medborgare i den sändande staten och får inte utses bland dem som är med- borgare i den mottagande staten annat än med denna stats med- givande. De är okränkbara till sin person och får exempelvis inte underkastas någon form av frihetsberövande. Diplomatiska företrädare är när det gäller tjänsten hos den sän- dande staten inte underkastade bestämmelser om socialförsäkring i den mottagande staten. De är vidare befriade från alla skatter med vissa undantag, bland annat mervärdesskatt. Den mottagande staten ska medge befrielse från vissa tullar. Medlemmar av den diplomatiske företrädarens familj som hör till hushållet har samma immunitet och privilegier som den diplo- matiske företrädaren, under förutsättning att familjemedlemmarna inte är medborgare i den mottagande staten. Samma immunitet och privilegier gäller även för den utsändes familjemedlemmar som är stadigvarande bosatta i den mottagande staten eftersom något undantag inte görs för denna grupp. En utsänd diplomatisk företrädares familjemedlemmar som är medborgare i den mot- tagande staten har inte någon immunitet eller några privilegier. Utsända medlemmar av beskickningens administrativa och tekniska personal samt hans eller hennes familjemedlemmar som hör till hushållet och som inte är medborgare eller stadigvarande bosatta i den mottagande staten (lokalanställda) har också samma immunitet och privilegier som de diplomatiska företrädarna med några undantag. Om familjemedlemmarna är medborgare eller Folkbokföring av personer med immunitet och privilegier stadigvarande bosatta i den mottagande staten har de inte någon immunitet eller några privilegier. Immuniteten och privilegierna för utsända medlemmar av beskickningens tjänstepersonal är mer begränsad. Det finns inga bestämmelser om immunitet och privilegier för tjänstepersonalens familjemedlemmar. Immuniteten och privilegierna för beskickningspersonalens utsända privattjänare är än mer begränsad. Det finns inga bestäm- melser om immunitet och privilegier för privattjänarnas familje- medlemmar. Lokalanställda diplomatiska företrädare har immunitet mot lagföring samt okränkbarhet endast för officiella åtgärder som vidtas under utövande av tjänsten, om inte den mottagande staten beviljat mer omfattande privilegier eller immunitet. Det finns inga bestämmelser om immunitet och privilegier för lokalanställda personers familjemedlemmar. för personal vid karriärkonsulat Immuniteten och privilegierna för personer med anknytning till karriärkonsulat är mer begränsade än de som gäller för personer med anknytning till beskickningar. Även konsuler bör emellertid i princip vara medborgare i den sändande staten. Inte heller konsuler kan utses bland den mottagande statens medborgare annat än med denna stats uttryckliga samtycke. De har en mer begränsad okränk- barhet till sin person. Konsuler ska vara befriade från alla skyldig- heter enligt gällande lagar och förordningar i den mottagande staten i fråga om registrering av utlänningar och uppehållstillstånd och från alla skyldigheter i fråga om arbetstillstånd, för utländsk arbetskraft. De ska i utövningen av sin tjänst hos den sändande staten inte vara underkastad de bestämmelser om social trygghet som kan gälla i den mottagande staten. De ska vara befriade från alla skatter, med undantag av bland annat mervärdesskatt, och från vissa tullar. Utsända konsulers familjemedlemmar som tillhör deras hushåll lyder delvis under samma bestämmelser som konsulerna, under förutsättning att de inte är medborgare eller stadigvarande bosatta i den mottagande staten. Det gäller bestämmelserna om undantag från registrering av utlänningar, undantag från bestämmelser om Folkbokföring av personer med immunitet och privilegier social trygghet, befrielse från skatter, tullar och tullvisitation, de särskilda bestämmelserna om kvarlåtenskap samt befrielse från personlig tjänsteplikt. Konsulatstjänstemännen och deras familjemedlemmar lyder i stor utsträckning under samma bestämmelser som konsulerna med särskilda begränsningar (befrielse från registrering och befrielse från tullar). Immuniteten och privilegierna för medlem av tjänstepersonalen och deras familjemedlemmar är mer begränsad. Ytterligare begräns- ningar i immuniteten och privilegierna gäller för privattjänare. Om en familjemedlem till en konsul, konsulatstjänsteman eller medlem av tjänstepersonalen är medborgare eller stadigvarande bosatt i den mottagande staten har han eller hon lättnader privi- legier och immunitet endast i den utsträckning som den mottag- ande staten tillerkänner dem sådana. för personal vid honorärkonsulat Även utsända honorärkonsuler bör i princip vara medborgare i den sändande staten. De kan inte utses bland den mottagande statens medborgare annat än med denna stats uttryckliga samtycke. Hono- rärkonsuler ska vara befriade från alla skyldigheter enligt gällande lagar och förordningar i den mottagande staten i fråga om registre- ring av utlänningar och uppehållstillstånd. De ska vara befriade från alla skatter och andra pålagor på ersättning och arvoden som han eller hon uppbär från den sändande staten för fullgörandet av kon- sulära uppgifter. Några bestämmelser om immunitet och privilegier för andra grupper som omfattas av konventionen finns inte. för personer med uppdrag av EU Det finns ett särskilt protokoll om Europeiska unionens immunitet och privilegier (protokollet om immunitet och privilegier)8. Enligt artikel 16 ska det i europeiska lagar anges vilka grupper av unionens tjänstemän och övriga anställda som artikel 12, artikel 13 andra stycket och artikel 14 helt eller delvis ska tillämpas på. 8 Protokollet om Europeiska gemenskapernas immunitet och privilegier. Folkbokföring av personer med immunitet och privilegier Inom varje medlemsstats territorium och oberoende av stats- tillhörighet ska tjänstemän och övriga anställda vid unionen enligt artikel 12 åtnjuta bland annat följande. Tjänstemännen och övriga anställda har immunitet mot rättsliga förfaranden som avser hand- lingar i tjänsteutövningen. Dessa personer samt äkta makar och av dem försörjda familjemedlemmar är undantagna från bestämmelser om formaliteter för registrering av utlänningar. Tjänstemännen och övriga anställda ska beviljas vissa lättnader i fråga om valuta- och växlingsbestämmelser. Medlemsstaternas regeringar ska enligt artikel 16 regelbundet underrättas om namn, ställning och adress på de tjänstemän och övriga anställda som ingår i dessa grupper. Innebörden av undantaget från bestämmelser om formaliteter för registrering av utlänningar har prövats av som har funnit att den hindrar alla krav på registrering i landets befolkningsregister, särskilt mot bakgrund av att regeringarna ska informeras om dessa personer och deras adress direkt av EU-institutionen.9 It follows from that provision that the officials and other servants of the Community are exempt from any requirement to register in the population registers in the member states in which the places of employment of the Community institutions are situated. That interpretation is supported by article 16 of the Protocol which provi- des that the names and addresses of officials and other servants are to be communicated periodically to the governments of the member states. That is how the authorities of the member states in which the places of employment of the institutions are situated are informed of the addresses of officials and other servants of the Communities. Det förhållande som låg till grund för domstolens prövning innebar att en person som var registrerad i det belgiska befolkningsregistret inte behövde betala en viss skatt för sitt boende eftersom det – med stöd av registreringen – ansågs vara ett permanentboende. Personer anställda vid kommissionen – som inte skulle registreras – var däremot tvungna att betala denna skatt eftersom boendet i avsak- nad av registrering ansågs vara ett fritidsboende. Kommissionen ansåg att detta innebar diskriminering på grund av nationalitet och anförde följande. Furthermore, the Commission considers that since community officials of Belgian nationality are registered in the population registers and are therefore exempt from the tax, it is only officials who are 9 Se dom i mål 85/85 Europeiska gemenskapernas kommission mot . Folkbokföring av personer med immunitet och privilegier nationals of other member states who are subject to the tax; that constitutes discrimination on grounds of nationality, which is prohibited by article 7 of the treaty. fann emellertid att kommissionen inte hade visat att det var fråga om diskriminering på grund av nationalitet och anförde följande. A direct or indirect obligation to register in the population registers can apply only to officials and other servants who are not so registered for whatever reason.