sou · GXB379d2 · 2010-01-01 00:00:00 — S2011/686/PBB Plan-, bygg- och bostadsenheten Genom beslut bemyndigade regeringen en särskild utredare att se över vissa frågor inom begravningsområdet, och förordnades hovrättspresidenten för detta uppdrag. I uppdraget ingick att behandla tillsynsfunktionen enligt begravningslagen (1990:1144) (begravningslagen) och begravningsförordningen (1990:1147) (begravningsförordningen) och begravningsombudens roll, frågan om variationer i begravningsavgiftssatserna, nya begrepp inom begravningsverksamheten och alternativ begravningsmetod (dir. 2008:39). Genom tilläggsdirektiv (dir. 2009:51) gavs utredningen även i uppdrag att förutsättningslöst se över frågan om tiden mellan dödsfall och gravsättning eller kremering. Utredningen, som antog namnet (Ku 2008:01), lade fram betänkandet Några begravningsfrågor (SOU 2009:79). Betänkandet sändes ut till 162 remissinstanser. Av dessa har 100 remissinstanser besvarat remissen. Dessutom har ytterligare 20 s.k. spontana remissvar inkommit. Sammanställningen omfattar således totalt 120 remissvar. Remissinstanser som lämnat yttrande: , Hovrätten för , Kammarrätten i , , , i , i , i län, i , i , i , i , i , , , stöd till trossamfund, , kommun, läns landsting, , , , läns landsting, läns landsting, , , , , , (f.d. ), , , , , stift, , stift, , stift, stift, , , stift, kyrkliga samfällighet, kyrkliga samfällighet, kyrkliga samfällighet, kyrkliga samfällighet, kyrkliga samfällighet, kyrkliga samfällighet, Lunds kyrkliga samfällighet, Bollnäs-Ovanåkers kyrkliga samfällighet, kyrkliga samfällighet, och Väne-Ryrs kyrkliga samfällighet, , , , , kyrkliga samfällighet, kyrkliga samfällighet, Danmark-Funbo kyrkliga samfällighet, , kyrkliga samfällighet, Sollefteå-Boteå kyrkliga samfällighet, , kyrkliga samfällighet, kyrkliga samfällighet, kyrkliga samfällighet, Toarps kyrkliga samfällighet, församling, , Bro kyrkliga samfällighet, , , med , Håsjö kyrkliga samfällighet (f.d. Stugun-Borgvattnets kyrkliga samfällighet), , kyrkliga samfällighet, kyrkliga samfällighet, , begravningsbyråers förbund, Fonus, Föreningen , , , Delegationen för romska frågor, , , Mångkulturellt centrum, kristna råd och buddhistiska samarbetsråd. Följande instanser har besvarat remissen men inte lämnat synpunkter: , , , i län, , , , Kommuner och Landsting och . Remissinstanser som inte lämnat yttrande: , , landsting, Västra , läns landsting, , , , , , kyrkliga samfällighet, , kyrkliga samfällighet, kyrkliga samfällighet, kyrkliga samfällighet, kyrkliga samfällighet, Åmåls kyrkliga samfällighet, , , , pastorats kyrkliga samfällighet, , , , kyrkliga samfällighet, , kyrkliga samfällighet, kyrkliga samfällighet, kyrkliga samfällighet, kyrkliga samfällighet, , kyrkliga samfällighet, kyrkliga samfällighet, kyrkliga samfällighet, , , Skärstads kyrkliga samfällighet, kyrkliga samfällighet, Norra Kyrketorps kyrkliga samfällighet, Ryssby-Åby kyrkliga samfällighet, Klinte kyrkliga samfällighet, Films kyrkliga samfällighet, , , , kyrkliga samfällighet, , kyrkliga samfällighet Nykils pastorats kyrkliga samfällighet, , Sunds kyrkliga samfällighet, kyrkliga samfällighet, församling, , , Blomskog-Trankils kyrkliga samfällighet, kyrkliga samfällighet, Sverigefinländarnas delegation, Samarbetsorgan för etniska organisationer i , , Judiska centralrådet och Föreningen . Instanser som lämnat spontana remissvar: kyrkliga samfällighet, , begravningsombuden i . , , och , i kyrkliga samfällighet, begravningsombudet i , , begravningsombudet i och , Västra Tunhems kyrkliga samfällighet, , i Ö. Emmislöv, , , stifts församlingsförbund, i stift, i stift, , , och samt . Betänkandet Några begravningsfrågor (SOU 2009:79) sändes ut till 162 remissinstanser. Av dessa har 100 remissinstanser besvarat remissen. Dessutom har ytterligare 20 s.k. spontana remissvar inkommit. Sammanställning omfattar således totalt 120 remissvar. Sammanfattningsvis framgår det att av de 64 remissinstanser som lämnat allmänna synpunkter tillstyrker 44 instanser generellt utredningens förslag. Vidare avstyrker fem instanser och 15 ställer sig tveksamma till hela eller delar av utredningens förslag. Sammanställningen följer betänkandets struktur och omfattar avsnitten 2–8 i betänkandet. följer en redovisning i tabellform av remissvaren gällande betänkandets huvudfrågor. Betänkandets förslag i sammandrag: För huvudmannen eller huvudmännen för begravningsverksamheten inom en kommun ska förordna ett begravningsombud. Förslaget i betänkandet innebär att länsstyrelserna ska ge andra trossamfund än samt även livsåskådningsorganisationer tillfälle att föreslå begravningsombud. Den nuvarande förordnandetiden för begravningsombuden, , behålls oförändrad. När det gäller ombudens redovisning till länsstyrelserna klargörs att om ett ombud har flera huvudmän ska en årsberättelse lämnas för varje huvudman. I begravningslagen införs ett krav på begravningsombuden att särskilt kontrollera hur huvudmannen uppfyller dels sin skyldighet att tillhandahålla begravningsceremonilokaler utan religiösa symboler, dels sin skyldighet att tillhandahålla särskilda gravplatser för dem som inte tillhör något kristet trossamfund. 3.2 Länsstyrelsernas tillsyn över begravningsverksamheten Betänkandets förslag i sammandrag: Det ska i lag klargöras att länsstyrelserna har ansvaret för tillsynen över begravningsverksamheten. Länsstyrelserna ska ansvara för utbildningen av begravningsombuden. Det införs dessutom en skyldighet för länsstyrelserna att kontrollera begravningsombudens årsberättelser och att förelägga om komplettering om de är bristfälliga. Begravningsfrågorna bör handläggas av ett betydligt färre antal länsstyrelser än . Utredaren delar i allt väsentligt (Ds 2007:28) bedömning när det gäller denna fråga men vill, med hänsyn till de utredningar som pågår, inte ange något bestämt antal länsstyrelser. Betänkandets förslag i sammandrag: I begravningslagen införs en ny bestämmelse om att den avgiftssats enligt vilken begravningsavgift ska betalas ska vara densamma inom en kommun. ges i uppdrag att fastställa en genomsnittlig och för kommunen gemensam avgiftssats. För att garantera att arbete bedrivs i riktning mot en ordning med högst en begravningshuvudman per kommun bör regeringen ta initiativ till en överenskommelse med om detta. Det införs en skyldighet för begravningshuvudmännen inom en kommun att samråda med varandra i frågor som rör förslag till begravningsavgiftssats. Begravningsavgiften för dem som är medlemmar i ska inte längre ingå i kyrkoavgiften, utan vara fristående från denna. Kammarkollegiet ska i fortsättningen, på förslag av huvudmännen, fastställa begravningsavgiftssatserna även för dem som är medlemmar i . Kammarkollegiet får frångå huvudmannens förslag till begravningsavgift, om förslaget inte grundas på en särredovisning av begravningsverksamhetens intäkter och kostnader eller i övrigt inte kan anses förenligt med bestämmelserna i begravningslagen. Betänkandets förslag i sammandrag: Clearingtransaktioner som sker mellan begravningshuvudmän inom en kommun ska upphöra. Kammarkollegiet bör också fortsättningsvis fastställa en taxa enligt vilken ersättning ska betalas vid en begravningsclearingsituation. Huvudmännens roll vid fastställandet av taxan bör dock stärkas. Detta bör ske genom att huvudmännen gemensamt lämnar ett förslag till taxa till Kammarkollegiet. Kammarkollegiet får till uppgift att utfärda allmänna råd om tillämpningen av taxan för begravningsclearing. 3.4 Andra begängelsemetoder än kremering Betänkandets förslag i sammandrag: Lagstiftningen öppnas för andra metoder än kremering för hantering av stoft efter avlidna. Sådana metoder benämns andra begängelsemetoder. För att en sådan annan begängelsemetod än kremering ska få användas fordras att regeringen har meddelat tillstånd för metoden. Ett sådant tillstånd får sökas av den som innehar en allmän begravningsplats eller av en församling. Tillstånd för en annan begängelsemetod än kremering får endast meddelas om metoden är förenlig med kravet på en värdig behandling av avlidna samt att den även i övrigt framstår som lämplig ur bl.a. etiska, miljömässiga och ekonomiska hänseenden. En anläggning för annan begängelsemetod än kremering får anordnas och hållas bara av den som innehar en allmän begravningsplats eller av en församling. 3.6 Tiden mellan dödsfall och gravsättning eller kremering Betänkandets förslag i sammandrag: Den längsta tillåtna tiden mellan dödsfall och gravsättning eller kremering bestäms till en månad. Förslaget innebär en halvering jämfört med den tid som gäller . Huvudmannen för begravningsverksamheten ska få medge anstånd med gravsättning eller kremering, om det finns skäl för det, efter dödsfallet. Sammanfattningsvis framgår det att av de 64 remissinstanser som lämnat allmänna synpunkter är det 44 instanser som generellt tillstyrker utredningens förslag, medan fem instanser avstyrker och 15 ställer sig tveksamma till hela eller delar av utredningens förslag. avgränsar sitt yttrande till den del i utredningen som berör begravningsombuden och länsstyrelsernas roll samt kontrollen av särredovisningen. noterar att utredaren i allt väsentligt delar den kritik som framfördes i tidigare rapport. Man anser att utredningens förslag ökar förutsättningarna för att de som står utanför får större anledning att känna förtroende för att deras intressen tas till vara. Hovrätten för tillstyrker i huvudsak utredningens förslag. Kammarrätten i har inget att erinra mot de förslag som läggs fram i utredningen. Dock lämnar man kommenterar till författningsförslagens utformning och definitioner. förordar att uppgiften att fastställa en kommungemensam begravningsavgift för dem som inte tillhör inte läggs på utan i stället på Kammarkollegiet. Kammarkollegiet begränsar sitt yttrande till de delar som rör kollegiets ansvarsområde eller som mer direkt har betydelse för kollegiets verksamhet. i har valt att behandla de frågor som har störst betydelse för verksamhet. i län har inga synpunkter på remissen. i tillstyrker i huvudsak förslaget. i län välkomnar förslaget och lämnar endast några få invändningar och kommentarer, men har i övrigt inget att erinra mot förslaget. i tillstyrker remissen i stort. i ställer sig tveksam till flera av bedömningarna i betänkandet. Det gäller både de behov som utredaren har definierat och utredarens bedömning av vilka effekterna blir när mer arbete läggs på länsstyrelserna. är kritisk till att detta merarbete inte åtföljs av något resurstillskott. i har tagit del av betänkandet i de delar som avser begravningsombuden och länsstyrelsernas tillsyn över begravningsverksamheten och har inget att erinra mot de ändringar som utredaren föreslår i dessa avsnitt. i begränsar sitt yttrande till frågorna om begravningsombuden, länsstyrelsernas tillsyn över begravningsverksamheten, ekonomiska konsekvenser samt ikraftträdande och övergångsbestämmelser. i begränsar sitt svar till att gälla begravningsombuden, tillsyn över begravningsverksamheten och andra begängelsemetoder än kremering. I övrigt har inget att erinra mot utredningens förslag. i yttrar sig över frågorna rörande begravningsombuden, länsstyrelsernas tillsyn över begravningsverksamheten, begrepp inom begravningsverksamheten, andra begängelsemetoder än kremering och ekonomiska konsekvenser. avgränsar sitt yttrande till de delar av utredningen som berör den yttre miljön, dvs. avsnittet om andra begängelsemetoder än kremering. tillstyrker utredningens förslag mot bakgrund av den rådande ordningen, särskilt vad gäller förbättringen av begravningsombudsmännens arbete. stöd till trossamfund finner att de överväganden och de förslag som redovisas i betänkandet är ändamålsenliga och rimliga. Nämnden tillstyrker att förslagen genomförs. anser att betänkandet i huvudsak är bra, välformulerat och väl underbyggt. Avvikande synpunkter framförs främst i samband med avsnittet om begrepp inom begravningsverksamheten. kommun anser att utredaren har gjort ett mycket bra arbete. Kommunen lämnar endast synpunkter beträffande utredningens författningsförslag i begravningsförordningen. I övrigt instämmer kommunen i utredningens förslag. instämmer i betänkandets förslag. Synpunkter lämnas endast gällande avsnitt 8 (Tiden mellan dödsfall och gravsättning eller kremering). konstaterar att betänkandet i huvudsak behandlar generella begravningsfrågor och att detta är frågeställningar som inte berör landstingen. Man konstaterar vidare att landstingens ansvar begränsar sig till bårhusverksamhet och avger ett svar som rör denna fråga. läns landsting konstaterar att betänkandet endast marginellt berör verksamhet och kommenterar endast avsnitt 8 (Tiden mellan dödsfall och gravsättning eller kremering). läns landsting anger att betänkandet nästan uteslutande berör frågor som ligger utanför sjukvårdshuvudmännens ansvars- och kompetensområden. Man stannar därför vid att kommentera avsnitt 8 (Tiden mellan dödsfall och gravsättning eller kremering). framhåller att de flesta av förslagen i betänkandet inte berör verksamhet. Det är endast om avsnitt 8 (Tiden mellan dödsfall och gravsättning eller kremering) som man lämnar synpunkter. ser i princip positivt på de föreslagna förändringarna och bedömer att de inte är till nackdel för sjukvårdens verksamhet. menar dock att förslaget om tidsgränsen mellan dödsfall och begravning respektive kremering bör skärpas och förtydligas. begränsar sitt svar till att gälla avsnitt 8 (Tiden mellan dödsfall och gravsättning eller kremering). I övrigt har inga synpunkter. tillstyrker förslagen i betänkandet. vill inledningsvis påminna om de principer som ingick i förutsättningarna för det förändrade förhållandet mellan staten och som uppkom och det som parterna då var överens om. Bland annat skulle församlingar få fortsatt ansvar för den övervägande delen av begravningsverksamheten. skulle i fortsättningen själv reglera sina angelägenheter, inklusive kyrkans organisation. Kyrkans ställningstagande utgår från detta. Detta leder till att avstyrker de förslag i betänkandet som innebär ingrepp i rätt att bestämma över den egna organisationen. instämmer i de flesta förslagen. ansluter sig i allt väsentligt till förslagen och de bakomliggande övervägandena, men har vissa kommentarer och invändningar. instämmer i de flesta avseenden i de förslag som presenteras i betänkandet. Stiftet har dock en principiellt avvikande mening avseende betänkandets avsnitt 2 (Begravningsombuden) och 3 (Länsstyrelsernas tillsyn över begravningsverksamheten), då stiftet anser att systemet med lekmän som begravningsombud bör omprövas/avskaffas. tycker att man i utredningen tar upp flera frågor som det är angeläget att åtgärda och hitta en bra lösning på . stift instämmer i betänkandets ställningstaganden som helhet. har tagit del av utredningen och uttrycker sin uppskattning över de flesta förslagen. Utredningens förslag innebär en precisering och uppstramning av befintliga bestämmelser och skulle ge bättre kvalitet på begravningsverksamheten. delar i huvudsak de slutsatser som utredarna kommit fram till. stift instämmer i huvudsak i de förslag som utredaren lämnar. Stiftet vill dock poängtera att det inte får vara begravningsverksamheten som styr indelning i pastorala enheter. anser att utredningens förslag har sin utgångspunkt utifrån kommunala och statliga aspekter och ser den kommunala indelningen som den optimala för att åstadkomma rationalitet och effektivitet. kyrkliga samfällighet ställer sig positiv till förslagen i utredningen, men lämnar ett antal synpunkter. kyrkliga samfällighet har jämfört utredningens förslag med avtalet mellan och staten vid skiljandet och därvid funnit att utredningens förslag om en begravningshuvudman per kommun strider mot detta avtal. Bollnäs-Ovanåkers kyrkliga samfällighet är positiv till merparten av de förändringar i begravningslagen som föreslås i utredningens betänkande. ställer sig positiv till utredningen och lagförslaget som helhet. instämmer i stort i de förslag som läggs fram, eftersom man anser att de är välgrundade och utgör ett sätt att öka effektiviteten, minska kostnaderna och uppnå lägre och enhetligare begravningsavgifter. kyrkliga samfällighet instämmer i allt väsentligt i utredningens förslag. Danmark-Funbo kyrkliga församling tillstyrker utredningens förslag i stort, men finner förslagen under betänkandets avsnitt 4 (Begravningsavgifterna) generellt sett svårare att motivera i den nuvarande utformningen. föreslår i enlighet med kyrkogårds- och krematorieförbunds remissyttrande att begravningssamfälligheter bildas inom . På så sätt kan man skapa förutsättningar för en effektiv och ändamålsenlig begravningsverksamhet och en mer enhetlig begravningsavgift. anser att utredningen är omfattande och bra och att den ger en sammanhållen syn på begravningsverksamheten. kyrkliga samfällighet instämmer i stort sett i de förslag som läggs fram. församling instämmer i huvudsak med utredarens förslag. Bro kyrkliga samfällighets uppfattning är att kyrkan som huvudman för begravningsverksamheten har ett gediget kunnande och utför sitt uppdrag med kompetens och omsorg. instämmer i stort med utredningens slutsatser och förslag. med har tidigare efterlyst många av utredningens förslag och tillstyrker därför utan kommentarer. instämmer i stort med utredningens förslag och anser att förändringar i huvudsak bör ske enligt dessa förslag. kyrkliga samfällighet anser att utredningen är komplett, men tycker att begravningsombuden borde ha erbjudits vara remissinstans. hänvisar till det yttrande som , (f.d. ) och gemensamt lämnat till om begravningsavgiften och det lokala huvudmannaskapet för begravningsverksamheten (se bilaga 4 i SOU 2009:79). Ytterligare synpunkter återfinns i sammanställningens avsnitt 15 (Övriga synpunkter). begravningsbyråers förbund ställer sig bakom utredningens förslag, dock med några invändningar. Ytterligare synpunkter återfinns i sammanställningens avsnitt 15 (Övriga synpunkter). Fonus har flera ingående synpunkter på utredningens problemområde som man anser inte bearbetats tillräckligt i utredningen. Ytterligare synpunkter återfinns i sammanställningens avsnitt 15 (Övriga synpunkter). har i huvudsak granskat och lämnat synpunkter på utredningens förslag i samband med avsnittet om andra begängelsemetoder än kremering. Man ger inledningsvis omfattande information om sin verksamhet och syftet med promession och konstaterar att utredningen gjort ett noggrant arbete genom att man belyst frågeställningarna på ett mångfasetterat sätt. Ytterligare synpunkter återfinns i sammanställningens avsnitt 15 (Övriga synpunkter). Delegationen för romska frågor konstaterar inledningsvis att man i sitt arbete inte kommit att beröra begravningsfrågor i särskild mening. Deras synpunkter grundar sig därför mer på allmängiltiga iakttagelser kring romers delaktighet i frågor som angår dem, myndigheters bemötande generellt och att de allvarliga bristerna i allmänhetens kunskaper om de nationella minoriteternas rättigheter och kultur. Delegationen finner dock inga skäl att invända mot några av utredningens förslag. stöder i allt väsentligt utredningens förslag. uttrycker oro över att man i utredningen inte med ett enda ord nämner något om de nationella Ytterligare synpunkter återfinns i sammanställningens avsnitt 15 (Övriga synpunkter). Mångkulturellt centrum påpekar att de synpunkter som centret förväntas komma med rör frågan om hur den etniska och religiösa mångfalden hanteras i de förslag som läggs fram i utredningen. Man anser att flera förslag kan bli svåra att genomföra i församlingar och på begravningsplatser där man inte har samma erfarenhet av mångfald som i mer miljöer. kristna råd menar att även de övriga kyrkorna skulle ha getts möjlighet att komma med kommentarer till betänkandet. Samtliga samfund inom kristna råd, med undantag av , handlägger begravningsfrågor. Det hade varit värdefullt om i , frikyrkorna och de ortodoxa kyrkorna också inbjudits att komma med synpunkter på utredningen, menar man. Rådet pekar på att det i utredningen rapporteras att begravningsombuden redovisar få eller inga kontakter med andra trossamfund (avsnitt 2.3.1 i betänkandet). I övrigt har rådet inget att anföra mot utredningens förslag. buddhistiska samarbetsråd har inget att erinra mot de lämnade förslagen. Ytterligare synpunkter återfinns i sammanställningens avsnitt 15 (Övriga synpunkter). Betänkandets förslag i sammandrag: För huvudmannen eller huvudmännen för begravningsverksamheten inom en kommun ska förordna ett begravningsombud, dock inte för kommunala huvudmän. Endast om det föreligger särskilda skäl får fler än ett ombud förordnas inom en kommun. Om fler än ett ombud förordnas för samma huvudman ska besluta om arbetsfördelningen mellan ombuden. beslut om förordnande av begravningsombud ska inte kunna överklagas. Till begravningsombud ska utses en för uppdraget lämplig och kvalificerad person. Genom denna regel markerar man att länsstyrelserna måste göra en aktiv lämplighets- och jävsprövning innan en person förordnas till begravningsombud. Vid bedömningen av en persons lämplighet ska särskilt beaktas kunskaper inom ekonomi samt kunskaper om och förståelse för olika religioner och livsåskådningar samt dessas begravningsseder. Innan ett begravningsombud förordnas ska länsstyrelserna även i fortsättningen ge kommunerna tillfälle att lämna förslag på personer som är lämpliga för uppdraget. Därutöver föreslås att länsstyrelserna ska ge andra trossamfund än samt livsåskådningsorganisationer som är verksamma inom kommunens område tillfälle att lämna förslag på lämpliga personer innan ett begravningsombud förordnas. De förslag på begravningsombud som lämnas till länsstyrelserna ska vara skriftligt motiverade utifrån vad som anges i begravningslagen. Den nuvarande förordnandetiden för begravningsombuden, , behålls oförändrad. För att förstärka kontrollen av hur huvudmannen särredovisar begravningsverksamhetens intäkter och kostnader föreslås en ökad samverkan mellan begravningsombud och revisor. Begravningsombudet åläggs en skyldighet att samråda med huvudmannens godkända eller auktoriserade revisor eller, om flera sådana finns, med en av dem. Samrådet ska särskilt avse huvudmannens årsredovisning och hur kravet på särredovisning uppfyllts. När det gäller ombudens redovisning till klargörs att om ett ombud har flera huvudmän ska en årsberättelse lämnas för varje huvudman. Om det finns flera ombud för samma huvudman ska varje ombud lämna en egen berättelse. Tidpunkten för när årsberättelsen ska lämnas in förskjuts till . Till årsberättelsen ska fogas en redogörelse över det samråd som ombudet har haft med revisorn. Av redogörelsen ska särskilt framgå hur kravet på särredovisning har uppfyllts. I begravningslagen införs ett krav på begravningsombuden att särskilt kontrollera hur huvudmannen uppfyller dels sin skyldighet att tillhandahålla begravningsceremonilokaler utan religiösa symboler, dels sin skyldighet att tillhandahålla särskilda gravplatser för dem som inte tillhör något kristet trossamfund. Den nuvarande regleringen om att begravningsombuden själva ska begära ersättning hos respektive huvudman upphävs. I stället ska länsstyrelserna fastställa ersättningen i beslut efter att ombudens årsberättelser har godkänts. beslut om ersättning får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Ersättningen ska även fortsättningsvis betalas av huvudmännen för begravningsverksamheten. Det klargörs att huvudmännen även ska betala kostnaderna för begravningsombudens utbildning. Länsstyrelserna får fakturera huvudmännen sådana utbildningskostnader. Utredaren föreslår att ersättningsnivåerna för begravningsombudens årliga grundarvode samt sammanträdesarvodet höjs. Ändringarna föreslås mot bakgrund av de förändringar av konsumentprisindex som skett då de nuvarande ersättningsnivåerna infördes.