sou · GXB396 · 2010-01-01 00:00:00 — En anmälan till måste ske från det att näringsidkaren helt eller delvis avvisade konsumentens krav. Om näringsidkaren över huvud taget inte svarar på reklamationen räknas det som att han/hon har avvisat kravet. Med stöd av bemyndigande i 6 § ARN:s instruktion har nämnden meddelat föreskrifter (KOVFS 2004:4) om tvister som inte prövas av nämnden. I 1 § föreskrifterna anges såvitt här är av intresse att nämnden inte prövar tvister som rör försäkring, i den mån tvisten rör tecknande och bibehållande av försäkring, vållande- frågor vid trafikolyckor och försäkring som grundar sig på kollek- tivavtal mellan arbetsmarknadens parter, om avtalet föreskriver ett särskilt tvistlösningsförfarande. Nämnden får avvisa ett ärende som inte lämpar sig för nämndens prövning. Det gäller om utredningen är bristfällig och tillräcklig utredning inte kan erhållas eller ärendet i övrigt med hänsyn till nämndens arbetsformer eller andra omständigheter inte lämpar sig för prövning av nämnden. Ett skäl till att ett ärende inte lämpar sig för nämndens prövning kan t.ex. vara att det krävs muntlig bevisning eller ärendet rör många eller komplicerade fel eller förhållanden som inte lämpligen kan utredas inom ramen för nämndens rent skriftliga och förenk- lade förfarande. Nämnden prövar inte heller tvister som väckts vid eller redan avgjorts i domstol, kan eller har prövats av någon annan statlig myndighet eller omfattas av en rekommendation från nämnden i ett ärende om grupptalan. Nämnden är uppdelad på tretton olika avdelningar som har namn efter deras huvudsakliga arbetsområden. Chef för myndigheten är nämndens ordförande. Nämnden består dessutom av det antal avdelningsordförande som regeringen bestämmer och ett antal s.k. intresseledamöter som företräder konsument- och näringsidkarintressen. Ordföranden, vice ord- föranden och avdelningsordförandena ska vara jurister med erfarenhet som domare. De utses av regeringen. ARN:s verksamhet tillhör Integrations- och jämställdhetsdepartementets ansvarsområde. Avdelningsordförandena deltar i nämndens verksamhet vid sidan av sina ordinarie arbeten. Liksom ordföranden och vice ord- föranden leder avdelningsordförandena sammanträden på nämnd- avdelningarna och svarar för beslutens utformning. Intresseledamöterna förordnas av nämndens ordförande efter förslag från de olika myndigheter och organisationer som rege- ringen bestämmer. Ledamöterna förordnas för av . Ledamöter på konsumentsidan i nämnden utses på förslag av , Konsumenter och Konsumenter i Samverkan samt vissa ämnesinriktade konsumentorganisationer. Ledamöter på näringsidkarsidan utses på förslag av de större näringslivsorganisationerna och olika branschförbund. Intresseledamöterna har allmän kännedom om en viss bransch, näringslivet i stort eller om förhållandena inom konsument- området. De är inte partsrepresentanter i den meningen att de har till uppgift att företräda eller på annat sätt stödja den part i tvisten vars intresse ligger honom eller henne närmast. Vid sammanträdena ska det närvara lika många ledamöter från konsumentsidan som från näringsidkarsidan. Vanligen deltar fyra intresseledamöter, två från varje sida, på sammanträdena. En nämndavdelning är emellertid också beslutsför med ordföranden och två intresseledamöter, om inte någon av intresseledamöterna begär att fyra ledamöter ska delta. finns ett kansli som bereder ärendena och lämnar stöd till den kommunala konsumentverksamheten. Omkring 30 personer arbetar på kansliet. Av dessa svarar i första hand drygt tio handläggare och sex assistenter för handläggningen av konsument- tvister. Det finns även en administrativ avdelning, som sköter bl.a. ärenderegistrering, planering, personaladministration och ekonomi. Till nämnden är knutet ett råd som har till uppgift att utöva insyn i verksamheten och ge nämndens ordförande råd. Nämndens ordförande är också ordförande i insynsrådet och ska hålla rådet informerat om verksamheten. Konsumenttvister och frågor om yttrande till domstol avgörs vanligtvis vid sammanträde med den avdelning dit ärendet hör. Parterna har inte rätt att närvara vid sammanträdet. En avdelning är beslutför när ordföranden och fyra andra ledamöter är närvarande. En avdelning är också beslutför med ord- föranden och två andra ledamöter, om inte någon av ledamöterna begär att fyra ledamöter ska delta. Av intresseledamöterna ska lika många delta från vardera sidan. Ett ärende får avgöras av nämndens ordförande eller vice ordförande om ärendet är av enkel beskaffenhet eller om närings- idkaren inte har yttrat sig i ärendet. Ordföranden eller vice ordföranden får också besluta att avvisa eller avskriva ärenden. Ordföranden kan genom särskilda förordnanden även uppdra åt andra tjänstemän att fatta beslut i sådana ärenden. har nämnden möjlighet att avgöra vissa tvister av principiell betydelse i plenum. Nämnden i plenum är beslutför när nämndens ordförande eller vice ordförande, minst två tredjedelar av avdelningsordförandena samt minst fyra övriga ledamöter är närvarande. Av de ledamöter som företräder kon- sumentintressen och näringsidkarintressen ska lika många delta från vardera sidan. I knappt hälften av de ärenden som nämnden prövar i sak får konsumenten helt eller delvis rätt. Bifallsprocenten varierar självfallet mellan avdelningarna. Nämnden utformar sitt beslut som en rekommendation till näringsidkaren att vidta en åtgärd, t.ex. betala ut ett belopp, åtgärda ett fel eller byta ut en vara. Nämndens beslut i konsumenttvister kan inte överklagas. Under vissa speciella förutsättningar kan dock nämnden ompröva ett avgörande i ett ärende. Det övervägande antalet näringsidkare följer nämndens avgör- anden. Enligt de undersökningar som nämnden genomför i de ärenden där konsumenten får helt eller delvis rätt är det i genomsnitt av näringsidkarna som följer besluten. Följsamheten varierar dock från avdelning till avdelning. Några branschorganisationer, till exempel och Motor- branschens , har tagit på sig att träda in och svara för medlemmarnas förpliktelser, om dessa inte följer nämndens beslut. Privata och kommunala arbetsmarknaden Mellan arbetsmarknadens parter har för olika kollektivavtals- områden avtalats om försäkringar som ger arbetstagare ett i förhållande till den allmänna försäkringen kompletterande skydd vid sjukdom, invaliditet och arbetsskada. Dessa avtalsförsäkringar har behandlats närmare i avsnitt 3.8 och 6.2.4. Om en arbetsgivare har kollektivavtal omfattas arbetstagaren automatiskt av avtalsområdets försäkringar. Har arbetsgivaren inte kollektivavtal kan han ändå ha tecknat försäkringar för sina anställda. Det är arbetsgivaren som tecknar försäkring och betalar premien. Avtalsförsäkringarna är kopplade till anställningen, man behöver inte vara medlem i en facklig organisation för att omfattas. En person räknas inte som anställd om han exempelvis deltar i arbetspraktik, ungdomsgaranti eller kommunala program för ungdomar enligt lagen om arbetsmarknadspolitiska program. Då omfattas han inte av de avtalsförsäkringar som finns hos Försäkring. Försäkringarna innehåller en garantiregel. Den innebär att anställda omfattas av avtalsförsäkringarna så fort kollektiv- avtalet börjat gälla, även om arbetsgivaren inte har tecknat försäkring eller inte har betalat premien. Kollektivavtalade för- säkringar är en av de vanligaste anställningsförmånerna i . Mer än tre miljoner människor är försäkrade hos Försäkring och omfattas av minst en av försäkringarna. Försäkring ägs av arbetsmarknadens parter; , LO och PTK och försäkrar anställda inom den privata sektorn samt kommuner och landsting. Försäkring har uppdraget att sköta administrationen kring försäkringarna, vilket bl.a. innefattar skadereglering. AFA-försäkringarna administreras genom Sjukförsäkring, Trygghetsförsäkring och Vart och ett av dessa bolag är den största försäkringsgivaren inom sitt område. För försäkringarna Avtalsgruppsjukförsäkring (AGS), Trygghets- försäkring vid arbetsskada (TFA) och Tjänstegrupplivförsäkring (TGL) jämte Försäkring om avgångsbidrag (AGB), Omställnings- stöd och Avtalspension finns gemensamma villkor. Det senast träffade kollektivavtalet för försäkringarna träffades . För avtalsförsäkringarna gäller en annorlunda utformad tvist- lösningsmodell än för annan försäkring. Tvist kan uppkomma antingen som en ren avtalstvist mellan parterna om tolkning av villkoren eller då den enskilde är missnöjd med ett slutligt skaderegleringsbeslut som Försäkring har fattat. I sistnämnda fall ska beslutet enligt § 17 villkoren omprövas om det begärs av den som beslutet angår. Omprövning sker hos som inrättades våren 2007.3 Nämnden är fristående från försäkrings skadeorganisation och har rätt att fatta beslut som ändrar det ursprungliga skaderegleringsbeslutet helt eller delvis. Omprövningsförfarandet är kostnadsfritt för den enskilde. Om den försäkrade är fortsatt missnöjd sedan omprövnings- nämnden fattat sitt beslut finns en möjlighet att hänskjuta tvisten till . Om denna stadgas i § 18 i villkoren. består av ordförande samt två ledamöter utsedda av och två ledamöter utsedda av LO. I tvist som rör TFA ska skiljenämnden utökas med en ledamot utsedd av och en ledamot utsedd av PTK. Ordförande och vice ordförande (suppleant för ordföranden) utses av , LO och PTK gemensamt. Respektive organisation utser suppleanter enligt samma ordning. Uppkommer tvist om tolkning och tillämpning av försäkrings- avtal eller försäkringsvillkor rörande försäkringarna eller andra fastställda bestämmelser har part i tvisten alltid rätt att hänskjuta denna till bindande avgörande av skiljenämnden. beslutar huruvida part som begärt det ska beredas tillfälle att föra sin talan muntligt. sammanträder i om inte skiljenämnden beslutar om annat. 3 Beslut som den försäkrade fått före omprövades av de partssamman- satta nämnderna och . ägnar sig dessa nämnder åt sina ursprungliga uppgifter att tolka villkoren och avgöra frågor av övergripande och principiell betydelse. nämnden sköts av Fora som är det administrativa organet för avtalsförsäkringar. Den som hänskjuter tvist till ska erlägga en ansökningsavgift motsvarande av prisbasbeloppet det år ansökan görs (). Avgiften ska ha inbetalats till Fora innan påbörjar sin handläggning av ärendet. Om klagandens yrkande helt eller delvis bifalls, återbetalas ansökningsavgiften. Innan tvist upptas till avgörande i skiljenämnden ska omprövning ha ägt rum enligt § 17 i villkoren. Skiljedom ska vara meddelad räknat från den dag då skiljeförfarande påkallats och ansökningsavgift erlagts, såvida inte parterna i tvisten enats om annan tidsfrist. Någon möjlighet för den enskilde att få kostnader för ombud betalda vid förfarandet i skiljenämnden finns inte. I vissa fall kan den enskilde dock utan kostnad företrädas av LO-TCO Rätts- skydd. Om den försäkrade förlorar tvisten i skiljenämnden, behöver han inte betala Försäkrings kostnader. Om den försäkrade vinner, svarar Försäkring emellertid för den enskildes eventuella ombudskostnader. Skiljeförfarandet innebär att tvisten slutligt prövas. Någon möjlighet att efter skiljenämndens utslag få frågan prövad i domstol finns således inte. () samt /SR, SF och TCO-S slöt avtal om ersättning vid personskada (PSA). Avtal om ändringar i avtalet har därefter slutits vid ett flertal tillfällen. Avtalets senaste lydelse gäller fr.o.m. . Ärenden rörande personskadeersättningar prövas av den av parterna inrättade . Skaderegleringen sker genom att Försäkring (se ovan) anlitas. Utbetalning av ersättning administreras av (). När det kan antas att en arbetstagare har drabbats av en arbetsskada är det arbetsgivarens skyldighet att anmäla skadan till samt att dels allmänt informera arbetstagaren om PSA, dels vara den skadade behjälplig att fylla i ansökan om ersättning till /Försäkring samt till denna bifoga anmälan till och erforderliga intyg som finns tillgängliga på myndigheten. Enligt 25 § PSA ska tvist rörande frågor som avses i avtalet inte handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister utan i stället avgöras genom skiljedom av i vissa trygghetsfrågor som parterna har inrättat. Beslut som rör frågor som avses i detta avtal får överklagas endast av den som beslutet rör. Vill någon överklaga ett beslut hos skiljenämnden ska han från den dag han fick del av beslutet skriftligen lämna skiljenämnden uppgift om den eller de frågor som han begär skiljedom i. Gör han inte detta har han förlorat rätten att överklaga. Enligt 26 § PSA ska pröva frågor om person- skadeersättning enligt avtalet. Nämnden har sex ledamöter, varav tre utses av och en av varje arbetstagarpart. En av arbetsgivarledamöterna ska vara ordförande och en av arbets- tagarledamöterna ska vara vice ordförande i nämnden. För varje ledamot ska utses en personlig suppleant. är beslutsför när tre eller två ledamöter från såväl arbetsgivar- som arbetstagarsidan är närvarande, bland dem ord- föranden eller vice ordföranden. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. Ärenden avgörs efter föredragning. Om ett ärende är så brådskande att nämnden inte hinner sammanträda för att behandla det, får ärendet avgöras genom meddelanden mellan ordföranden och minst så många ledamöter som krävs för beslutsförhet. kan i arbetsordning eller i särskilda beslut lämna över till ordföranden eller till Trygghetsförsäkring att på nämndens vägnar avgöra ärenden som är av det slaget att de inte behöver prövas av nämnden. Sådana avgöranden ska anmälas till nämnden. Arbetsordning eller särskilda beslut anger om ärendet därvid behöver föredras. kan ge den som kan lämna upplysningar i ett ärende tillfälle att närvara vid sammanträde, dock inte när nämnden ska fatta beslut. ska underrätta den arbetsgivare där den berörde arbetstagaren är eller senast har varit anställd om sina beslut och, ifall beslutet rör personskadeersättning, underrätta SPV. i vissa trygghetsfrågor är en statlig myndighet vars verksamhet regleras i förordningen (2007:830) med instruktion för i vissa trygghetsfrågor har till uppgift att pröva frågor om tvister om tillämpningen av . prövar också över- klaganden av beslut av Kammarkollegiet enligt bl.a. lagen (1977:266) om statlig ersättning vid ideell skada m.m. Myndigheten leds av en nämnd. Nämnden ska bestå av tre ledamöter. För ordföranden ska det finnas en personlig ersättare (vice ordförande) och för varje övrig ledamot ska det finnas två personliga ersättare. Ordföranden och vice ordföranden ska vara eller ha varit ordinarie domare. En ledamot, dock inte ordföranden och vice ordföranden, utses av regeringen efter förslag av de statsanställdas huvudorganisationer. Vice ordföranden utses av regeringen. Att ordföranden utses av regeringen anges i 22 § myndighetsförordningen (2007:515). Kammarkollegiet utför administrativa och handläggande upp- gifter åt myndigheten. Kostnaderna för myndighetens verksamhet betalas av Kammarkollegiet. Vissa bestämmelser i lagen (1999:116) om skiljeförfarande, t.ex. 33 och 34 §§ om skiljedoms ogiltighet och upphävande av skilje- dom, gäller för handläggningen, om inte något annat följer av förordningen. Staten som arbetsgivare företräds inför nämnden av Arbets- givarverket. Ärendena avgörs efter föredragning. Nämnden får ge den som kan lämna upplysningar i ett ärende tillfälle att närvara vid ett sammanträde. Den som har varit närvarande har rätt att få skälig ersättning av allmänna medel för sina inställelsekostnader. Myndigheten ska lämna underrättelser om sina beslut till Kammarkollegiet och . finns ett antal nämnder som i likhet med den har till uppgift att lämna rådgivande utlåtanden i ersättningsfrågor. har enligt sina stadgar4 till uppgift att på begäran av försäkringstagare i egenskap av konsument och inom ramen för lag och gällande försäkringsvillkor avge rådgivande yttrande i tvister utom rättegång mellan försäkringstagare och försäkringsföretag inom sjuk-, olycksfalls- och livförsäkring. Nämndens behörighet är begränsad till ärenden i vilka nämnden behöver stöd av rådgivande läkare i försäkringsmedicinska frågor. Angår ett ärende även annat än försäkringsmedicinska frågor får även sådana frågor prövas av nämnden. Nämnden prövar inte frågor om rätt till försäkring enligt 11 kap 1 § försäkringsavtalslagen eller rätt till förnyelse av försäkringsavtal enligt 11 kap. 3 § försäkringsavtalslagen. fattar beslut deltar: -en ordförande eller vice ordförande utsedda av , som ska vara jurister med särskilda kvalifikationer och inte får vara anställda i ett försäkringsbolag, -två försäkringsrepresentanter med stor erfarenhet av skade- reglering, utsedda av (en ledamot som representerar den skadades försäkringsbolag får inte delta i beslut som gäller det ärendet), -två konsumentrepresentanter utsedda av , samt -en rådgivande läkare med erfarenhet av försäkringsmedicinska frågor som inte får ha anknytning till något försäkringsbolag. Nämnden är beslutsför med minst fyra ledamöter inklusive ord- föranden. Ärende av enkel beskaffenhet får, efter ordförandens bestämmande avgöras av ordföranden och en ledamot som är försäkringsrepresentant och en som är konsumentrepresentant. Nämndens ordförande får ensam besluta i frågor som angår nämndens behörighet. När så bedöms motiverat ska samråd ske med rådgivande läkare. Som nämndens beslut gäller den mening som flertalet ledamöter förenar sig om. Vid lika röstetal gäller som nämndens beslut ord- förandens mening. 4 Antagna av Försäkringsförbunds styrelse och senast ändrade vid styrelsens sammanträde , att tillämpas . Ledamot som är anställd i anslutet försäkringsföretag får inte delta i behandlingen av ärende som berör företaget. I övrigt gäller för nämndens ledamöter och rådgivande läkare samma jäv som enligt 11 och 12 §§ förvaltningslagen (1986:223) stadgas för den som har att handlägga ärende enligt den lagen. Ordföranden ska tillse att det i varje enskilt ärende finns erforderlig kompetens. Ordföranden får från försäkringsföretag som berörs av prövningen infordra den ytterligare utredning som behövs för ärendets behandling. Nämnden kan även vid behov inhämta yttrande från sakkunnig. Nämndens ordförande kan på eget initiativ eller på framställning av anslutet försäkringsföretag till nämnden hänskjuta en fråga som är av principiell betydelse för frågor med anknytning till nämndens huvuduppgift. Vid ett sådant avgörande ska nämnden sammanträda i sin helhet. Sådant avgörande ska vara vägledande för framtida avgöranden om det biträds av minst två tredjedelar av nämndens samtliga ledamöter. Förfarandet i nämnden är skriftligt och ett ärende avgörs på de handlingar parterna gett in till nämnden. Nämndens protokoll förs av sekreteraren och justeras av ordföranden. En begäran om prövning hos nämnden ska möjligt delges motparten. Nämndens yttrande ska möjligt delges parterna. Har skiljaktig mening förekommit ska uppgift härom lämnas. Nämnden ska hålla de till nämnden anslutna försäkrings- företagen informerade om nämndens yttranden. Om ett försäkringsföretag avviker från nämndens yttrande ska företaget skriftligt meddela detta och ange skälen för avvikelsen. Nämnden har rätt att avvisa ärende som inte lämpar sig för nämndens prövning och ärenden där erforderlig utredning inte kunnat erhållas. Kostnaderna för nämndens verksamhet under ett kalenderår fördelas mellan de försäkringsföretag som deltar i verksamheten i förhållande till antalet inkomna ärenden från respektive företag under kalenderåret. Prövningen är således kostnadsfri för den som ansöker. ska enligt sina stadgar5 verka för enhetlig och skälig personskadereglering inom ramen för lag och gällande försäkringsvillkor inom ansvarsförsäkring, eller annan försäkring som inte utgör trafikförsäkring i ärenden där den försäkrade är berättigad till ersättning med anledning av person- skada enligt skadeståndsrättsliga grunder. Nämnden prövar inte ärenden som omfattas av Läkemedels- skadenämndens behörighet. Nämnden avger rådgivande yttrande i ärenden angående ersättning med anledning av personskada från försäkring. Nämnden avger även på begäran av domstol eller annan myndighet yttranden i frågor som rör personskadeersättning. Försäkringsbolag som är anslutet till nämnden är skyldigt att inhämta nämndens yttrande i utom rättegång uppkommen fråga angående a)ersättning under invaliditetstid för inkomstförlust och för lyte eller annat stadigvarande men samt för kostnader och olägen- heter i övrigt till följd av skadan, om den medicinska invaliditetsgraden uppgår till eller förlusten för år beräknas uppgå till minst ett belopp motsvarande hälften av det prisbasbelopp som med stöd av 1 kap 6 § lagen (1962:381) om allmän försäkring har fastställt för januari månad det år skadan inträffade, b)ersättning för förlust av underhåll eller c)omprövning av 5 kap 5 § skadeståndslagen (1972:207) Detta gäller dock inte i fall då tillämpligt försäkringsbelopp uppen- barligen inte förslår till skadans täckande och beloppet i dess helhet har utgetts eller kan antas komma att utges av bolaget till skade- lidande. Inte heller gäller skyldigheten att inhämta yttrande då berört bolag och den skadelidande till alla delar är överens i ersättnings- frågan och den skadelidande företräds av advokat, biträdande jurist vid advokatbyrå eller annat lämpligt ombud. 5 Antagna av Försäkringsförbunds styrelse och senast ändrade vid styrelsens sammanträde , att tillämpas . Är bolag skyldigt att enligt ovan inhämta nämndens yttrande i viss fråga får bolaget inte ta slutlig ställning i frågan förrän nämnden har yttrat sig. I annan utom rättegång uppkommen fråga angående person- skadeersättning än som omfattas av skyldigheten att inhämta yttrande ska anslutet bolag inhämta nämndens yttrande, om skadelidande begär det. Också i annat fall får anslutet bolag inhämta nämndens yttrande i sådan fråga. När nämnden på begäran av anslutet bolag avger yttrande i frågor av ovan angivna slag kan nämnden föreslå lämpliga åtgärder för att höja skadelidandes arbetsförmåga. I ärende som sagts får nämnden också avge förslag till rättelse av bolagets handläggning. Nämnden får inte uttala sig i fråga huruvida -försäkringsfall inträffat, -preskription inträtt eller -skadelidande genom eget vållande medverkat till sin skada. Dock får nämnden uttala sig i fråga huruvida den försäkrade är berättigad till ersättning enligt 5 kap 2 § första stycket 3 skade- ståndslagen (1972:207) ur överfallsskydd i sin egen försäkring. För nämnden ska finnas en ordförande som är jurist med stor domarerfarenhet och sakkunnig i de frågor som faller inom nämn- dens verksamhet och en eller flera vice ordförande. I övrigt ska finnas ledamöter som representerar konsumentintresset och leda- möter med stor erfarenhet av personskadereglering inom försäkringar som omfattas av nämndens prövning. Konsument- intresseledamöter ska utses av och övriga ledamöter av . Nämndens ledamöter får inte vara anställda hos försäkrings- bolag med undantag av försäkringsledamöterna. Nämndens ledamöter utses . utser en eller flera sekreterare att biträda nämnden och svarar för att nämnden har tillgång till erforderlig kansliorganisation. Nämnden ska vid beslut ha följande sammansättning: 2.två ledamöter som representerar konsumentintresset, samt 3.två ledamöter med stor erfarenhet av personskadereglering. Nämnden är beslutsför med minst fyra ledamöter inklusive ord- föranden. Ärende av enkel beskaffenhet får efter ordförandens bestäm- mande avgöras av ordföranden och en ledamot ur respektive kategori. Som nämndens beslut gäller den mening som flertalet ledamöter förenar sig om. Vid lika röstetal gäller som nämndens beslut ordförandens mening. Ledamot som är anställd i anslutet bolag får inte delta i behand- lingen av ärende som berör bolaget. I övrigt gäller för nämndens ledamöter samma jäv som enligt 11 och 12 §§ förvaltningslagen (1986:223) stadgas för den som har att handlägga ärende enligt den lagen. Nämndens ordförande kan på eget initiativ eller på framställning av anslutet bolag till nämnden hänskjuta en fråga som är av princi- piell betydelse.