sou · GYB311 · 2010-02-23 00:00:00 — Särskilda skäl för en annan tidsperiod kan vara t.ex. en förestående regionbildning. modellen successivt införs finns det också skäl att ha en annan längd på kulturplanerna. Bestämmelsen beskriver hur den regionala kulturplanen ska tas fram. Någon särskild form för hur samverkan, samråd och dialog ska ske föreskrivs inte. Med kulturplanen som grund beslutar vilket belopp får fördela. Beslut om medelstilldelning ska fattas , efter att statsbudgeten är beslutad av . I paragrafen ställs ett krav på medfinansiering av sådan verksamhet som uppbär statsbidrag. Bestämmelsen har sin motsvarighet i 2 § förordning (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet och i 2 § förordning (2007:609) om fortsatt försöksverksamhet med ändrad fördelning av statsbidrag till regional kulturverksamhet. Bestämmelsen anger den allmänna inriktning som statsbidraget ska ha. Att kulturutbudet ska vara tillgängligt för alla markerar att den verksamhet som erhåller statsbidrag ska vara öppen för alla i enlighet med den kommunala likställighetsprincipen (jfr avsnitt 5.1.1). uttrycks det nationella målet för kulturpolitiken att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet. Det innebär bl.a. att ansträngningar ska göras för att förbättra tillgängligheten till kulturutbudet. Bestämmelsen anger vilka olika sorters verksamhet statsbidraget får användas för. I punkten 2, museiverksamhet, ryms även museernas kulturmiljöarbete. Bestämmelsen ger landstingen i uppgift att löpande följa utvecklingen i länet, dels i förhållande till de nationella målen för kulturpolitiken, dels i förhållande till de regionala målen. Vidare ska landstingen följa upp och till lämna rapport om hur statsbidragen har använts. Bestämmelsen ger möjlighet att kräva tillbaka den del av statsbidraget som inte har förbrukats, om en kulturverksamhet som fått bidrag upphör med sin verksamhet. I bestämmelsen ges befogenhet att meddela föreskrifter om formerna för den uppföljning och rapportering som ska utföras enligt 8 kap. 2 §. Bestämmelsen motsvarar överklagandeförbudet i 24 § förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet och i 12 § förordningen (2007:609) om fortsatt försöksverksamhet med ändrad fördelning av statsbidrag till regional kulturverksamhet. 8.5Förslaget till förordning om ändring i förordning (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet Ändringen i bestämmelsens första stycke anger att bidrag enligt förordningen endast lämnas till regionala och lokala kulturinstitutioner som inte kan erhålla statliga medel fördelade enligt förordningen (2010:000) om fördelning av vissa statsbidrag till regional kulturverksamhet. Således kan endast regionala och lokala kulturinstitutioner som finns i län vars landsting inte får fördela statsbidrag till kulturverksamhet erhålla medel enligt denna förordning. Såvitt gäller utvecklingsmedlen samt bidragen till länsbibliotek finns dock inga sådana begränsningar: alla regionala och lokala kulturinstitutioner som uppfyller förutsättningarna för sådana bidrag kan erhålla dem. Med anledning av att förordning (2007:609) om fortsatt försöksverksamhet med ändrad fördelning av statsbidrag till regional kulturverksamhet endast gäller t.o.m. , behövs inte andra stycket i denna bestämmelse längre. Med anledning av att förordning (2007:609) om fortsatt försöksverksamhet med ändrad fördelning av statsbidrag till regional kulturverksamhet endast gäller t.o.m. , behövs inte avsnittet som berör de regionala museerna i län i denna bestämmelse längre. I bestämmelsen har hänvisningen till de museer som avses i 15 § andra stycket tagits bort. Hänvisningen syftade rätteligen på 16 § andra stycket, som gällde de regionala museerna i län. I och med att förordning (2007:609) om fortsatt försöksverksamhet med ändrad fördelning av statsbidrag till regional kulturverksamhet endast gäller t.o.m. , föreslås ovan att 16 § andra stycket ska tas bort. Som en konsekvens tas även hänvisningen i denna bestämmelse bort. Med anledning av att förordning (2007:609) om fortsatt försöksverksamhet med ändrad fördelning av statsbidrag till regional kulturverksamhet endast gäller t.o.m. , behövs inte avsnittet som berör de regionala museerna i län i denna bestämmelse längre. Med anledning av att förordning (2007:609) om fortsatt försöksverksamhet med ändrad fördelning av statsbidrag till regional kulturverksamhet endast gäller t.o.m. , behövs inte avsnittet som berör de regionala museerna i län i denna bestämmelse längre. 9Vissa konsekvenser av utredningens förslag I detta kapitel redovisar utredningen konsekvensbedömningar enligt kommittéförordningen (1998:1474). I 14 § förordningen anges att om förslagen i betänkandet påverkar kostnaderna eller intäkterna för staten, kommuner, landsting, företag eller andra enskilda, ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Av förordningens 15 § framgår att om förslagen i ett betänkande har betydelse för den kommunala självstyrelsen, ska konsekvenserna i det avseendet anges i betänkandet. Detsamma gäller när ett förslag har betydelse för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Utredningen bedömer att de förslag som lämnas i betänkandet endast kommer att få konsekvenser för vissa av de områden som anges i kommittéförordningen. Enligt utredningens direktiv ska en redogörelse lämnas för de organisatoriska, ekonomiska och kompetensmässiga konsekvenserna av förslaget för de statliga myndigheterna och institutionerna liksom, i den mån det anses nödvändigt, för landsting och kommuner. Utredningens redogörelse för dessa konsekvenser redovisas i följande avsnitt. 9.1Ekonomiska konsekvenser för kommuner och landsting förslag innebär nya former för fördelning av statliga medel och förutsätter ett fortsatt delat finansieringsansvar mellan stat, kommuner och landsting. Vissa konsekvenser av utredningens förslag införande innebär däremot inte i sig ökade krav på landstingens och kommunernas ekonomiska stöd till kulturverksamhet. Ett oförändrat eller ökat statligt stöd bygger emellertid på att den regionala och lokala nivån bibehåller eller ökar sin andel av den samlade finansieringen. Vi föreslår i kapitel 5 att det nya anslaget till regional kulturverksamhet ska räknas om med ett index som i huvudsak är grundat på statliga lönekostnader. Detta innebär att omräkningen av anslaget kommer att variera mellan åren och att den förmodligen kommer avvika i större eller mindre utsträckning från de omräkningsprinciper som tillämpas av landsting och kommuner, där även hyreskostnader och övriga kostnader ingår i underlaget. Så förhåller det sig och vi bedömer därför inte att våra förslag kommer att påverka landstingens eller kommunernas ekonomiska situation. I remissvaren på betänkande har det, bl.a. från vissa kommuner och från konstnärsorganisationerna, rests farhågor om att en ny fördelningsmodell skulle kunna innebära en ökad administrativ börda på främst landstingens och kommunernas kulturförvaltningar. Reformen skulle därmed riskera att bli kostnadsdrivande och inskränka de medel som går till direkt kulturverksamhet. Vi har inte haft möjlighet att göra detaljerade analyser av hur den nuvarande kostnadsnivån ser ut i landsting, kommuner eller kommunala samverkansorgan, men med tanke på de farhågor som rests om ökade kostnader, har utredningen särskilt uppmärksammat den frågan i sina möten med företrädare för den kommunala nivån. Som redogörs för i kapitel 6 har kommunerna och landstingen valt att organisera arbetet med kulturfrågorna på varierande sätt. Efter att ha tagit upp frågan med representanter för den kommunala nivån är det utredningens bedömning att de administrativa merkostnader som eventuellt kan följa av den nya modellens genomförande främst rör följande områden: 1) framtagande av underlag till de regionala kulturplanerna och förankringsarbete i länen, 2) nya krav på ekonomisk och verksamhetsmässig uppföljning av verksamheterna och 3) kompetensutveckling. De fem län som utredningen föreslår ska ingå i modellen har kommit långt i arbetet med att ta fram kulturplaner eller strategier. I de flesta fall har man också etablerade former för förankringsarbetet i länen. Att detta arbete har kommit så pass långt gör att utredningen bedömer att kostnaderna i samband med modellens genomförande kommer att bli begränsade och möjliga Vissa konsekvenser av utredningens förslag att hantera genom omprioriteringar inom nuvarande administrativa budgetramar. Både och är organisatoriskt och ekonomiskt väl rustade för att göra den typ av uppföljningsarbete som modellen kräver, även om det finns behov av att utveckla detta arbete. De tre befolkningsmässigt mindre länen har även de arbetat på ett målmedvetet sätt med uppföljningsfrågor. Slutligen finns det i länen, som vi har uppfattat det, ett behov av att utveckla och bredda kompetensen inom förvaltningarna i samband med att modellen införs. Att stå för kunskapsuppbyggnad och kompetensförmedling till den regionala nivån är, som vi ser det, en del i den nya roll som kommer att få. Vi ser det också som viktigt att Kommuner och Landsting (SKL) utvecklar sin organisation inom kulturområdet och att organisationen bistår med kompetensutveckling och erfarenhetsutbyte riktat till medlemmarna. I samband med att betänkande remitterades genomförde SKL en enkätundersökning1 bland landstingens och kommunernas kulturchefer om de förslag utredningen lämnade. Totalt svarade 186 kommuner och 20 landsting. Enkätsvaren visar bl.a. att förslag om en portföljmodell har starkt stöd bland landsting och kommuner. Den visar också att sex av tio kommuner och nio av tio landsting tror att kraven på tjänstemän och politiker kommer att öka. Enligt undersökningen kommer de ökade kraven främst att gälla kunskaper och resurser, vilket stämmer väl med vad som framförts till . Enkätundersökningen förhåller sig till förslag. Det förslag som vår utredning lämnar är inte lika långtgående när det gäller vilken typ av underlagsmaterial som ska tas fram av landsting och kommuner. Det successiva införandet ger därtill landstingen och kommunerna möjlighet att förbereda och anpassa sin administration till de krav som modellen ställer. Som anges ovan föreslår vi dessutom att och den nya analysmyndigheten ska erbjuda den regionala nivån stöd i arbetet med analys och uppföljning. Sammantaget gör vi därför bedömningen att de ekonomiska effekterna för kommuner och landsting kommer att vara begränsade. 1 Portföljmodell, aspektpolitik och prioriteringar, Kommuner och Landstings enkät om – Analys av . Vissa konsekvenser av utredningens förslag 9.2Ekonomiska konsekvenser för statliga myndigheter och institutioner Av de statliga verksamheterna är det som kommer att påverkas mest av modellens införande. kommer i takt med att modellen införs att behöva strukturera om sin verksamhet på olika sätt. De resurser som avsätter till att behandla ansökningar från regionala institutioner, betala ut bidrag till dem och följa upp deras verksamhet, kommer successivt att behöva omfördelas till arbetet med att förbereda och följa upp de regionala dialogerna och kulturplanerna samt övriga uppgifter som är kopplade till modellens genomförande. På räknar utredningen med att modellen kommer att vara kostnadsneutral för . Att modellen ska införas successivt innebär dock att under måste hantera två olika typer av system: direkt bidragsgivning till utpekade institutioner och fördelning enligt den nya Kultursamverkansmodellen. Utredningen föreslår i kapitel 6 att övergången till den nya modellen ska ske snabbt och helst vara helt genomförd . kommer dock den administrativa belastningen att öka för och utredningen vill därför rekommendera regeringen att vara återhållsam med att ge myndigheten andra uppdrag . Behov av att göra tillfälliga förstärkningar av förvaltningsanslaget bör även övervägas. Det har fattats en rad beslut av regering och riksdag som har eller kommer att få konsekvenser för Statens kulturråds verksamhet. Här kan nämnas beslutet att etablera en ny nationell plattform för musiken och att lägga ned Stiftelsen , inrättandet av en analysmyndighet inom kulturområdet och uppdraget till Kungl. att stå för nationell överblick och samordning inom biblioteksväsendet. Regeringen har därutöver gett i uppdrag att samordna arbetet med frågor om barn- och ungdomskultur samt kultur och hälsa. Alla dessa förändringar kommer att få konsekvenser för . lämnar i kapitel 5 förslag om att bidraget till länshemslöjdskonsulenter ska fördelas inom ramen för samverkansmodellen. Bidraget fördelas av och denna bidragsfördelning är en dominerande del av myndighetens verksamhet. Myndigheten leds av en nämnd med nio Vissa konsekvenser av utredningens förslag ledamöter som utses av regeringen. Det löpande arbetet sköts av ett kansli bestående av en kanslichef, en handläggare och en assistent. Det är också vanligt att nämnden anlitar personer för kortare anställningar kopplade till projektverksamhet. har sitt kansli i i och det är också som disponerar nämndens förvaltningsanslag som 2010 uppgår till samt det totala bidragsanslaget, som 2010 uppgår till , varav avser medlen till konsulentverksamhet. Utredningen ställer sig positiv till att får i uppdrag att utreda hur det nationella stödet till hemslöjdsverksamhet i övrigt bör se ut framöver, se avsnitt 5.2.2. Enligt vad har erfarit har en stor betydelse för att stärka hemslöjden i . Som en följd av vårt förslag att fördelningen av medel till länshemslöjdskonsulenter ska ske inom ramen för Kultursamverkansmodellen, finns det dock skäl för regeringen att överväga nyttan av att har formen av en egen myndighet. För övriga myndigheter och institutioner beräknas de ekonomiska och administrativa konsekvenserna bli av begränsad omfattning. , och Stiftelsen kommer i vår modell att få en viktig roll i samband med förhandlingsprocesserna med respektive län och då resultaten ska följas upp. Den kompetens och de resurser som då behövs anser vi bör kunna omfördelas från den bidragsgivande verksamhet som bedrivs inom respektive organisation. förslag handlar om hur staten och landstingen ska kunna samverka på ett mer strategiskt sätt när det gäller fördelningen av statliga medel till regional kulturverksamhet och om hur medelsanvändningen bättre kan anpassas till behoven och förutsättningarna i respektive län. Utredningen har sett som en prioriterad uppgift att hitta ett lämpligt regelverk och en lämplig anslagsstruktur för denna modell, samt att peka på faktorer som bör vara styrande inför och i samband med modellens införande. Utredningen bedömer att de förslag som lämnas kommer att leda till ett ökat handlingsutrymme när det gäller kulturpolitikens Vissa konsekvenser av utredningens förslag utformning på främst regional, men också lokal nivå. Bland annat ökar utrymmet att göra prioriteringar mellan olika verksamheter när den statliga öronmärkningen och direktprövningen av medel till utpekade regionala institutioner helt eller delvis tas bort. I det avseendet kommer beslut som tidigare fattats på statlig nivå att i stället flyttas till den kommunala nivån. Invånarna i respektive län kommer därmed att kunna få ett ökat inflytande över politikens utformning. Uppgiftsfördelningen mellan staten och den kommunala nivån kommer att förändras till viss del, men förändringen kommer trots allt att vara begränsad. Större delen av den verksamhet som berörs av förslagen, såsom regionala teater-, dans-, musik-, arkiv- och museiinstitutioner, konsulentverksamheter etc., har kommuner, landsting eller kommunala samverkansorgan som huvudmän. Staten kommer dessutom ha en tydlig strategisk roll för kulturpolitiken regionalt i och med att fattar beslut om medelstilldelningen till varje län. Utredningens förslag kommer inte att innebära en ökad regelstyrning av den kommunala verksamheten. Däremot föreslår utredningen att möjligheterna till samverkan över länsgränserna när det gäller kulturverksamhet bör underlättas. Av den anledningen lämnar utredningen förslag om visst undantag från lokaliseringsprincipen i kommunallagen. Utredningens förslag innebär inga direkta konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. I de nationella kulturpolitiska målen som beslutat om betonas bl.a. att allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och eget skapande ska främjas. Värnandet om jämställdheten mellan män och kvinnor och principen om icke-diskriminering framhålls i detta sammanhang. Målen är styrande för den nationella kulturpolitiken och vägledande för den regionala kulturpolitiken. En given målsättning med de förslag som vi lämnar är att den nya modellen befrämjar måluppfyllelsen i det avseendet. Inte heller väntas förslagen direkt påverka småföretagens villkor eller sysselsättningen. Däremot är det utredningens uppfattning att Vissa konsekvenser av utredningens förslag kulturen har en stor och växande betydelse för regional tillväxt och uthållig utveckling. Syftet med våra förslag är att ge kulturlivet bättre förutsättningar, vilket främjar både sysselsättning och företagande. Fi2009:51, Ansvaret i vissa län för regionalt tillväxtarbete och transportinfrastrukturplanering SOU 1972:66, Ny Kulturpolitik Del 1: Nuläge och förslag SOU 1972:67, Ny Kulturpolitik Del 2: Sammanfattning SOU 1979:77, Hemslöjd - kulturarbete, produktion, sysselsättning SOU 1995:84, Kulturpolitikens inriktning SOU 2000:85, Regionalt folkstyre och statlig länsförvaltning SOU 2006:34, Den professionella orkestermusiken i SOU 2006:45, Tänka framåt men göra nu – så stärker vi barnkulturen SOU 2007:10, Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft SOU 2009:15, Kraftsamling – museisamverkan ger resultat SOU 2009:16, Betänkande av 2009:73, Vägval för filmen SOU 2010:12, I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiklivet 1974:28, Den statliga kulturpolitiken 1980/81:87, Om vissa frågor om hemslöjden 1996/97:3, Kulturpolitik 1996/97:36, Den regionala samhällsorganisationen 2001/02:4, En politik för tillväxt och livskraft i hela landet Prop. 2001/02:7, Regional samverkan och statlig länsförvaltning Prop. 2009/10:1, Budgetpropositionen 2009/10:3, Tid för kultur 2009/10:55, En politik för det civila samhället 1996/97:KrU1, betänkande: Kulturpolitik, m.m. 2001/02:KU7, betänkande: Regional samverkan och statlig länsförvaltning. 2009/10:KrU1, betänkande: Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid 2009/10:KrU5, betänkande: Tid för kultur Att gunga ett system eller ett system i gungning - en analys av program- och partnerskapsarbetet inom den nationella regionalpolitiken . Rapport från , . , : Förändringar i Kulturpolitikens geografi. utredning om länskonsulenternas verksamhet. KUR2007/2815. skola – en första uppföljning. KUR2009/3770. Kultur i regionala utvecklingsstrategier och program – en lägesrapport, från , , , , , Kommuner och Landsting. Portföljmodell, aspektpolitik och prioriteringar. En rapport ifrån Kommuner och Landsting utifrån deras enkät om . Analys av , . Regionalt tillväxtarbete med fokus på attraktivitet och det goda livet – de regionala utvecklingsprogrammen . Statliga kulturutgifter regionalt. Kulturen i siffror 2009:3. Avsiktsförklaring för samverkan mellan och avseende kulturverksamhet 2009 – 2010, KUR2009/2262. Avsiktsförklaring för samverkan mellan och avseende kulturverksamhet 2010, KUR2009/5062. Avsiktsförklaring för samverkan mellan och avseende kulturverksamhet 2009 – 2010, KUR2009/3228. Avsiktsförklaring för samverkan mellan och avseende kulturverksamhet 2009 – 201, KUR2009/94. Avsiktsförklaring för samverkan mellan och avseende kulturverksamhet 2010, KUR2009/6464. Avsiktsförklaring för samverkan mellan och avseende kulturverksamhet 2010, KUR2009/6439. : Uppdrag till Kungl. Ku2009/2238/KV Remissvar på betänkande (Ku 2009/241/KV) En ny modell för samverkan och fördelning av statliga bidrag till regionala och lokala kultur- En särskild utredare ska utarbeta ett förslag till införande av den nya modell för fördelning av statliga bidrag till kulturverksamhet på regional och lokal nivå, som regeringen presenterade i propositionen Tid för kultur (2009/10:3). Förslagen ska utgå från att kommuner och landsting tilldelas ett ökat inflytande och ansvar för fördelning av statliga bidrag. Därmed ges ökade möjligheter till regionala prioriteringar och variationer. ska staten ha ett övergripande strategiskt ansvar för den nationella kulturpolitiken. Den nya modellen, som förutsätter beslut i vissa delar, bör införas successivt i hela landet med början . Utredaren ska bl.a. föreslå vilka statliga bidrag som ska ingå i modellen och formerna för genomförandet. Utredaren ska vidare lämna förslag på de författningsändringar som behövs för att modellen ska kunna genomföras och som möjliggör att landsting, eller det organ delegerat uppgiften till, kan överta och ansvara för fördelning av statliga bidrag. Utredaren ska även analysera hur Riksutställningars framtida roll och uppdrag bör förändras med hänsyn till utredarens förslag om en ny modell för fördelning av statliga medel till kulturverksamheter på regional och lokal nivå. I detta arbete ska utredarens förslag baseras på ett underlagsmaterial som kommer att tas fram i särskild ordning och tillställas utredningen. Första delen av uppdraget ska redovisas . Den andra delen ska redovisas . I den kulturpolitiska proposition som regeringen beslutade , Tid för kultur (prop. 2009/10:3), föreslås att en ny modell för fördelning av statliga medel till kulturverksamheter på regional och lokal nivå ska införas. Modellen bedöms kunna införas successivt i hela landet. Inledningsvis ska , , och omfattas, men även övriga län som bedöms vara lämpade kan omfattas av den nya modellen . Införandet av denna modell är ett av förslagen i betänkande (SOU 2009:16). Den nuvarande ansvarsfördelningen mellan stat, landsting och kommun Kulturpolitiken bygger på att staten, landsting och kommuner har ett gemensamt ansvar för kulturpolitikens genomförande och dess måluppfyllelse. Av Statens kulturråds , framgår att den offentliga finansieringen av kulturverksamheter (inklusive folkbildning och medier) uppgår till ca . Staten står för av den offentliga finansieringen medan den kommunala nivåns andel uppgår till . Kommuner och landsting bedriver kulturverksamhet. I några län har vissa uppgifter förts över till det kommunala samverkansorganet av de berörda kommunerna och . av länen har kommunala samverkansorgan eller landsting även övertagit ansvaret för vissa statliga uppgifter inom regional tillväxt och transportinfrastrukturplanering. Förekomsten av regionala kulturstrategier varierar bland länen. En stor del av statens kulturstöd lämnas i form av bidrag till regionala och lokala kulturinstitutioner. Det är kommuner och landsting som är huvudmän för dessa kulturinstitutioner. I genomsnitt uppgår den statliga andelen av dessa institutioners offentliga finansiering till . Den statliga finansieringsandelen varierar dock mellan olika konstarter och mellan län. beslutade om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning i , , och . I alla län förutom ingick ansvar för beslut om fördelning av bidrag till regionala kulturinstitutioner. Försöksverksamheten, och därmed ansvaret för att besluta om fördelningen av bidragen, i och upphörde . Den försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning som bedrivs i och upphör enligt lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning. Regeringen avser att senast lämna förslag till med innebörden att , och samt från övertar ansvaret för regionalt tillväxtarbete och transportinfrastruktur.