sou · GYB32 · 2010-01-28 00:00:00 — – förslag till ny lag SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att överväga bl.a. hur förfarandet för företagsrekon- struktion kan förbättras och samordnas med konkursförfarandet. Utredaren skulle också överväga frågan om skuldnedsättning för överskuldsatta företagare med personligt ansvar för sitt företags skulder och för s.k. evighetsgäldenärer. Som särskild utredare förordnades riksdagsledamoten och advo- katen fr.o.m. . Sekreterare i utredningen, som har antagit namnet Insolvensutredning, har varit, fr.o.m. , hovrättsasses- sorn , med huvudansvar för frågor som rör det samord- nade insolvensförfarandet, och fr.o.m. t.o.m. numera rådmannen , med huvud- ansvar för frågorna rörande skuldnedsättning. I utredningen har deltagit ett flertal sakkunniga och experter vars namn framgår av bifogad förteckning. Enligt de ursprungliga direktiven skulle uppdraget redovisas i sin helhet . Genom ett tilläggsdirektiv beslutade regeringen att frågor om skuldnedsättning skulle redovisas i ett delbetänkande och att tiden för redovisningen av uppdraget i övrigt förlängdes till och med . Utredningen överlämnade delbetänkandet Vägen tillbaka för överskuldsatta (SOU 2008:82). Genom tilläggsdirektiv har regeringen därefter beslu- tat om förlängd tid med uppdragets redovisande till . Utredningen överlämnar härmed slutbetänkandet Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Till slutbetänkandet fogas särskilda yttranden av , , , , , , , och . Utredningsuppdraget är med detta slutfört. Förteckning över sakkunniga och experter som har deltagit i utredningens arbete , fr.o.m. , fr.o.m. , fr.o.m. , fr.o.m. Jur. kand. , fr.o.m. Verksjuristen , fr.o.m. Budget- och skuldrådgivaren , fr.o.m. t.o.m. Chefsjuristen , fr.o.m. Nationalekonomen , fr.o.m. t.o.m. Juristhandläggaren , fro.m. Bankjuristen , fr.o.m. Advokaten , fr.o.m. Lagmannen , fr.o.m. Rättsliga experten , fr.o.m. Advokaten , fr.o.m. Professorn , fr.o.m. Rådmannen Per , fr.o.m. Jur. kand. , fr.o.m. Professorn . , fr.o.m. Bankdirektören , fr.o.m. Vice VD , fr.o.m. Advokaten , fr.o.m. Jur. kand. , fr.o.m. Rättsliga experten , fr.o.m. t.o.m. Utredningens uppdrag och arbete ................................ De generella direktiven............................................................ En ny svensk insolvenslagstiftning ............................... Konkurslagen och lagen om företagsrekonstruktion – gällande rätt och historik ............................................ Konkurslagen (1987:672) ........................................................ Lagen om företagsrekonstruktion (1996:764)....................... Ny internationell insolvensrättslig lagstiftning...................... Allmänna utgångspunkter för ett samlat 5.3Kritik av nuvarande företagsrekonstruktionslag och dess samordning med konkurslagen ............................................... 5.4Ny insolvenslagstiftning – perspektiv och 5.4.1 Olika perspektiv på lagstiftningen ............................... 5.4.1.5 Synpunkter på ett samordnat 5.4.2 Hur bör olika intressen i ett samordnat insolvensförfarande beaktas?........................................ 5.5Rekonstruktion av gäldenären i det nya samlade En utökad möjlighet till ackord (separat ackord) .................. Grunddragen i ett samlat insolvensförfarande ................ Ett samlat insolvensförfarande införs i svensk rätt................ 6.1.1 Samordningen av det insolvensrättsliga regelverket bör ske inom ramen för en ny lag – 6.1.2 Reglering av det separata ackordet............................. 6.2Huvudregeln och undantaget: förvaltarledda förfaranden och egenförvaltning........................................... 6.3 En förändrad begreppsanvändning........................................ 6.4Vägar in i, ut ur och inom det samlade 6.4.1 Vägar in i det samlade insolvensförfarandet ............. Vägar ut ur det samlade insolvensförfarandet........... Vägarna inom ett insolvensförfarande....................... 6.5En sammanfattande presentation av det samlade Genomförandet av ett samlat insolvensförfarande ........ 7.1Systematiken för sammanfogandet av bestämmelser om gäldenärsrekonstruktion, verksamhetsrekonstruktion Den närmare regelsamordningen inom Gäldenärer som omfattas av förfarandet .............................. Det förvaltarledda förfarandet................................... 8.3Ansökan och beslut om att inleda ett Det förvaltarledda förfarandet.................... 8.3.3 Kraven på ansökan och den inledande prövningen... Det förvaltarledda förfarandet.................... 8.3.4 Inledandegrunden och bevisning om denna ............. Det förvaltarledda förfarandet.................... 8.3.5 Hinder mot att inleda förfarandet ............................. Det förvaltarledda förfarandet.................... Det förvaltarledda förfarandet .................... 8.3.7 Prövning av ansökan m.m........................................... Det förvaltarledda förfarandet .................... 8.3.8 Åtgärder vid beslut om att inleda förfarandet Det förvaltarledda förfarandet .................... Överflyttning av förfarandet...................................... 8.4 Verkningar av att förfarandet inleds ..................................... Det förvaltarledda förfarandet .................... 8.4.2 Insolvensboets och gäldenärens egendom................. Det förvaltarledda förfarandet .................... 8.4.2.3 Vad ingår i insolvensboet efter en 8.4.3 Skydd mot exekutiva åtgärder och försäljningar Det förvaltarledda förfarandet .................... 8.4.4 Prioritet för fordringar som uppkommer under Det förvaltarledda förfarandet .................... Det förvaltarledda förfarandet .................... Det förvaltarledda förfarandet ................................... Det förvaltarledda förfarandet ................................... Det förvaltarledda förfarandet ................................... Förvaltarens respektive rekonstruktörens roll och Det förvaltarledda förfarandet.................... Det förvaltarledda förfarandet.................... bokföring och redovisning......................................... 8.8.3.1 Bokföring och redovisning vid Bokföring vid egenförvaltning.................... Bokföring vid konvertering......................... Det förvaltarledda förfarandet................................... Tillsynen över förvaltningen ................................................. 8.10.1 Det förvaltarledda förfarandet................................... 8.11.1 Det förvaltarledda förfarandet................................... Realisationsåtgärder, m.m. .................................................... 8.12.1 Det förvaltarledda förfarandet................................... 8.13.1 Det förvaltarledda förfarandet................................... Avslutande av insolvensförfarandet...................................... 8.14.1 Det förvaltarledda förfarandet................................... Konvertering inom förfarandet............................................. Konvertering till ett förvaltarlett förfarande............. Konvertering till egenförvaltning............................... 8.15.4 Överklagande av beslut om konvertering.................. Kostnader för förfarandet...................................................... 8.18.1 Det förvaltarledda förfarandet ................................... Information om beslut och åtgärder under förfarandet ...... Domstolens handläggning av insolvensärendet och Skadestånd och straff ............................................................. 8.21.1 Det förvaltarledda förfarandet ................................... Rekonstruktionsplanen och det separata ackordet i det samlade insolvensförfarandet ............................... Rekonstruktionsplan och ackord i gällande rätt .................. Direktiven i denna del............................................................ Rekonstruktionsplanens förekomst i utländsk rätt ............. 9.4Allmänna överväganden kring rekonstruktionsplanen och det separata ackordet i det samlade Rekonstruktionsplanens upprättande och ingivande........... 9.6.2 Obligatoriska moment i en rekonstruktionsplan ..... 9.6.3 Frivilliga moment i en rekonstruktionsplan.............. 9.7.2 Riskkapitalet, styrelsen och bolagsstämman vid 9.7.3 Riskkapitalet och den omvända förmånsrätts- ordningen vid företagsrekonstruktion – jämte framförda ............................argument för en reform 9.7.4.2 ........................Utvecklingen i andra länder 9.7.5 Överväganden ...........och allmänna utgångspunkter 9.7.6 Vilka bolagsåtgärder .........bör kunna genomdrivas? 9.7.6.3 Byte av styrelse och verkställande 9.7.6.4Nyemission av aktier, emission av teckningsoptioner och konvertibler samt upptagande av vinstandelslån och Minskning av aktiekapitalet ........................ 9.7.7 Den närmare utformningen av föreslagna regler...... 9.7.7.2 Framläggande av en plan med bolags- 9.7.7.3 Antagande av en plan med bolags- 9.7.7.4 Fastställelse av en plan med 9.7.7.5 Fastställelsens verkan som stämmobeslut ... 9.7.8 Finns legala hinder mot att genomföra de 9.7.8.1 Egendomsskyddet enligt regerings- 9.7.8.2 Egendomsskyddet enligt Europa- 9.7.8.3 Publika bolag: Aktieägarskyddet enligt EG:s andra bolagsrättsliga direktiv............. Definitionen av ackord ............................................... 9.8.2 Vilka fordringar ska ingå i ett ackord?....................... Värdering av säkerheter .............................................. 9.8.5 Nedersta gräns för ackordsdividend.......................... 9.9Den inledande prövningen och upptagandet av Antagande av rekonstruktionsplanen ................................... Fastställelse av rekonstruktionsplanen ................................. Rekonstruktionsplanens rättsliga betydelse ......................... Tillsyn över rekonstruktionsplanen ...................................... Förverkande av rekonstruktionsplanen ................................ Det separata ackordet............................................................. Gällande svensk rätt ............................................................... 10.3.1 analys läggs till grund...... 10.3.2 Nytillkomna lagregler................................................. 10.3.3 Nytillkomna rättsfall från .......... 10.5.1 Förslagens struktur..................................................... 10.5.2 Förslagens innehåll...................................................... Remissynpunkter och särskilda yttranden............................ 10.6.1 Övergripande inställning till förslagen ...................... 10.6.2 Synpunkter på olika delar av förslaget....................... 10.7 överväganden och förslag ............... 10.7.1 Några utgångspunkter................................................ 10.7.2 Föreslagna ändringar i nuvarande 2 kap. 15 och 17 §§ FRekL................................................................ 10.7.3 Nya regler om gäldenärens avtal................................ 10.7.3.2 Hinder att häva på grund av dröjsmål Insolvensboets/gäldenärens valrätt, motpartens skydd vid inträde/fullföljd och motpartens rätt att få besked.............. 10.7.3.4 Verkan av inträde/fullföljd i allmänhet ..... Kvittningsskydd vid inträde/fullföljd........ Begränsning av inträdet/fullföljden efter särskild begäran ................................. 10.7.3.8 Ansvar för mottagna prestationer.............. 10.7.3.9 Särskild ansvarsregel vid brott mot lagen om anställningsskydd? 10.7.3.10 Tvingande rätt............................................. 10.7.4 Rekommenderade följdändringar i annan handelsagenturlagen och bolagslagen ....... 10.7.4.5 Lagen om handel med finansiella Återvinningsförbudet avseende skatter och avgifter ...... 11.2.3 Närmare om förmånsrätten för skatter och Konsekvenser av ett upphävande av 11.3.2 Staten som skatte- och avgiftsborgenär..................... 11.3.3 Närmare om skattebetalningslagens regler om Slutsatser och överväganden.................................................. 11.4.2 Skattebetalningar blir i regel fredade från 11.4.3 Kommer företrädaransvar att utkrävas om skattebetalningen har återvunnits? 11.4.4 Ska förutsättningarna för att utkräva företrädaransvaret efter återvinning av skattebetalningar avskaffas eller snävas in ? 11.4.5 Företrädaransvaret i de fall skatten aldrig har betalats – de illojala fallen........................................ 11.4.6 Reglerna i skattebetalningslagen om företrädaransvar är konkursdrivande. bör detta motverkas? 11.4.7 Företrädaransvaret efter fastställt ackord eller 11.4.8 Statsfinansiella konsekvenser ..................................... Konsekvenser av utredningens förslag......................... Förslagets effekter för företag............................................... Förslagets effekter för övriga aktörer ................................... Bilaga 4 Nyckel till lagförslaget .................................................. Förslag till Insolvenslag (0000:0000)........................................ Förslag till lag om ändring i skattebetalningslagen (1997:483) ................................................................................ Förslaget till insolvenslag (0000:0000)................................. Jag fick i uppdrag av regeringen att överväga införandet av ett samordnat insolvensförfarande i svensk rätt. Uppdraget for- mulerades i direktiven utifrån fyra olika huvudfrågor. För det första skulle jag överväga hur förfarandet för företags- rekonstruktion kan förbättras och samordnas med konkursförfaran- det. I detta uppdrag låg att utreda huruvida det var lämpligt med ett samordnat förfarande för företagsrekonstruktion och konkurs, och om möjligheterna till ackord borde utökas. Det angavs i direktiven att styrande för övervägandena skulle vara borgenärernas intressen. För det andra skulle jag lämna förslag som innebär ett avskaffande av förbudet mot att i konkurs återvinna skatter och avgifter. Uppdraget omfattade för det tredje att lämna förslag om skuld- nedsättning för överskuldsatta företagare med personligt ansvar för företagets skulder samt för det fjärde att undersöka varför privat- personer som är så skuldsatta att de inom överskådlig framtid inte kan betala sina skulder, s.k. evighetsgäldenärer, inte söker eller inte beviljas skuldsanering. – De två sistnämnda frågorna behandlades i mitt delbetänkande Vägen tillbaka för överskuldsatta (SOU 2008:82) som överlämnades till justitieministern . Ett samlat insolvensförfarande i svensk rätt Den insolvensrättsliga hanteringen av en gäldenär med betalnings- problem sker enligt svensk rätt inom ramen för antingen konkurs- lagen (1987:672, nedan förkortad KL), lagen om företagsrekonstruk- tion (1996:764, nedan förkortad FRekL) eller skuldsaneringslagen (2006:548, nedan förkortad Skusan). Tillämpligheten av de olika lagarna begränsas på så vis att lagen om företagsrekonstruktion endast omfattar näringsidkare (1 § FRekL), medan skuldsaneringslagen är förbehållen fysiska personer (4 § Skusan). Konkurslagen kan däremot tillämpas beträffande alla sor- ters gäldenärer. Som direktiven är utformade har en inledande fråga för utred- ningen varit att bedöma huruvida förutsättningar föreligger att sam- ordna företagsrekonstruktion med konkurs. Den kritik som riktats mot nuvarande lagstiftning har sin grund i att konkurs och företagsrekonstruktion är två olika förfaran- den utan någon möjlighet till övergång sinsemellan för det fall det först valda alternativet inte visar sig vara det bästa. Inte sällan miss- lyckas en inledd företagsrekonstruktion. Enligt gällande rätt måste då ärendet om företagsrekonstruktion avslutas och någon ansöka om gäldenärens försättande i konkurs. Den person som har varit för- ordnad som rekonstruktör betraktas i allmänhet som jävig när det gäller uppdraget att fortsätta som förvaltare i samma gäldenärs kon- kurs. Effekten av denna ordning är ofta att förfarandet tappar tempo och att kostnaderna blir högre än de hade behövt vara om mot- svarande situation hade hanterats inom ramen för ett ärende. Jag har gjort en noggrann genomgång av bestämmelserna i kon- kurslagen och lagen om företagsrekonstruktion och sökt analysera på vilket sätt de båda lagarnas utformning bidrar till det som betraktas som brister i det insolvensrättsliga systemet. Min slutsats är att det finns stora vinster att göra för insolvens- hanteringen i svensk rätt om man samordnar förfarandena för kon- kurs och företagsrekonstruktion inom ramen för ett samlat insol- vensförfarande. Samordningen bör ske inom ramen för en ny lag – insolvenslagen (IL). I denna lag bör regleras hanteringen av samtliga insolvensrättsliga ärenden utom sådana förfaranden som faller inom skuldsaneringslagens tillämpningsområde, oavsett om det leder till att gäldenären rekonstrueras eller avvecklas. De fåtal särregleringar som därvid uppstår på grund av olikheterna mellan avveckling och rekonstruktion och med hänsyn tagen till de olika förvaltnings- formerna (se nedan) får anses väga mindre tungt än de uppenbara fördelar som ett sådant förfarande får. Att förfarandet är samlat och inte enbart samordnat belyser att det är ett och samma för- farande, och inte, som , två förfaranden som existerar sida vid sida. Att insolvensförfarandet görs samlat föranleder också enligt min uppfattning en förändring i begreppsanvändningen när det gäller den insolvensrättsliga hanteringen. För att på ett tydligt sätt markera att det samlade insolvensförfarandet utgör en nyhet i förhållande till tidigare lagstiftning, innebär mitt förslag en utmönstring av begreppen konkurs och företagsrekonstruktion. Det förfarande som inleds i det nya insolvensrättsliga systemet är ett ärende som kan bedrivas som ett förvaltarlett förfarande eller under gäldenärens egenförvaltning (se nedan). En utmönstring av konkursbegreppet ur lagstiftningen skulle starkt understödja strävan att skapa och få genomslag för grundtankarna om ett enhetligt insolvensförfarande samt i hög grad förenkla och begränsa omfattningen av den nya lagstiftningen. Det förvaltarledda förfarandet och egenförvaltning – huvudregeln och undantaget Det har klart framgått under mitt arbete att konkurslagen generellt uppfattas som välfungerande. Därför har jag valt att lägga konkurs- förfarandet till grund för hur det samlade insolvensförfarandet som huvudregel ska bedrivas. Denna form av insolvensförfarandet innebär att en förvaltare förordnas när insolvensförfarandet öppnas, och att gäldenären mister rådigheten över sin egendom, som liksom kommer att hanteras inom ramen för en ny juridisk person; insolvens- boet. Jag har valt att benämna denna förvaltningsform av insolvens- förfarandet som förvaltarlett förfarande. Ett globalt problem inom insolvensrätten är svårigheten att få gäldenärerna att ansöka om insolvensförfarande , dvs. medan det fortfarande finns något kvar att rädda av verksamheten. Ett incitament för gäldenären att inträda tidigt i ett insolvensförfarande vore om han visste att han kunde genomföra insolvensförfarandet utan att tappa kontrollen över sin egendom. I ett antal fall kan det också förutsättas att rekonstruktion av gäldenären kan gynnas av att han själv får genomföra den. Av denna anledning har jag valt att ha ett undantag från den ovan angivna huvudregeln som innebär att gäldenären under vissa förutsättningar kan få behålla rådigheten över egendomen trots att ett insolvensförfarande har inletts. Denna förvaltningsform av insolvensförfarandet, som jag har valt att kalla egenförvaltning, kan sägas ha stora likheter med dagens företagsrekon- struktion. Endast gäldenären själv bör kunna initiera en sådan för- valtningsform. En grundläggande förutsättning för att rätten ska kunna besluta om egenförvaltning bör som nämndes ovan vara att gäldenären själv ansökt om detta, men framför allt att det finns anledning anta att en rekonstruktionsplan kan komma att antas av borgenärerna och fastställas av rätten. För att rätten ska kunna bedöma denna förut- sättning måste gäldenärens ansökan innehålla en rekonstruktionsplan, som är väl förankrad hos borgenärerna. Detta bör visas genom att borgenärerna förklarat sig, till en viss andel, stödja rekonstruktions- planen. Endast sådana gäldenärer, som bedöms vara särskilt väl läm- pade och kompetenta att själva kunna genomföra förfarandet, bör således komma i fråga för egenförvaltning. När rätten fattar beslut om egenförvaltning ska en rekonstruktör förordnas. Denne ska biträda gäldenären med färdig- ställandet av rekonstruktionsplanen samt att få denna antagen av borgenärerna. Rekonstruktören ska vidare bevaka att syftet med in- solvensförfarandet tillgodoses och att egenförvaltningen inte medför att förfarandet drar ut eller att borgenärernas rätt på annat sätt äventyras. Vid egenförvaltning förvaltar gäldenären själv sin egendom, med de inskränkningar som följer av bestämmelserna om skyldighet för gäldenären att följa rekonstruktörens anvisningar om hur förfarandet ska bedrivas och inhämta samtycke till olika åtgärder. Skulle rekonstruktören finna att det inte är förenligt med borgenärernas intressen att insolvensförfarandet bedrivs under egen- förvaltning, ska han eller hon ta initiativ till egenförvaltningens upp- hörande. Förfarandet ska i en sådan situation konverteras till ett för- valtarlett förfarande och rekonstruktören som huvudregel förordnas som förvaltare i förfarandet. Samtliga de bestämmelser som gäller vid förvaltarledda förfaranden blir då enligt förslaget tillämpliga. Detta innebär bl.a. att gäldenären mister rådigheten över sina tillgångar samt att ett insolvensbo bildas. Gäldenären har emeller- tid möjlighet att undgå ett fortsatt insolvensförfarande genom att visa att han är solvent. I en sådan situation ska insolvensförfarandet avskrivas utan vidare åtgärd. Skulle förvaltaren i ett förvaltarlett förfarande eller gäldenären själv, i samband med att ansökan om insolvensförfarande under egenförvaltning inges, göra bedömningen att en rekonstruktion av gäldenären kan genomföras enbart genom ett ackord med borge- närerna, bör ett förslag till separat ackord kunna inges i stället för en rekonstruktionsplan. Olika inriktningar inom det samlade insolvensförfarandet Har rätten inlett ett förvaltarlett förfarande beträffande en gäldenär och förordnat en förvaltare, är det han eller hon som avgör vilken inriktning insolvensförfarandet ska drivas mot. Han eller hon be- slutar detta, rimligen efter en kortare tids observation av gäldenärens ekonomiska förutsättningar och kanske även efter överläggningar med borgenärerna. En av de grundläggande tankarna med det samlade insolvensför- farandet är att det står förvaltaren helt fritt att driva insolvensför- farandet, så länge han eller hon gör detta med borgenärernas bästa för ögonen. Detta innebär att förvaltaren kan välja att avveckla gälde- närsföretaget och sälja egendomen för att sedan dela ut tillgångarna till borgenärerna. Ett annat alternativ för förvaltaren är att sälja verksamheten som en going concern – det handlingsalternativ som vanligen brukar benämnas verksamhetsrekonstruktion i konkurs. En stor nyhet med mitt förslag är emellertid att förvaltaren även har rätt att verka för att gäldenären rekonstrueras inom ramen för samma juridiska person, dvs. sådan rekonstruktion som sker inom ramen för ett förfarande enligt lagen om företagsrekonstruk- tion. Förvaltaren har även möjlighet att lägga fram förslag till ett s.k. separat ackord.