sou · GYB379 · 2010-11-03 00:00:00 — vidual Differentes, [Ref ID & Broh, B. (2000). The role of self-esteem and the sense of personal control in the academic achievement process. [Ref ID 2902]. , , , G., Pustjens, H., , J. & De Munter, A. (2007). Impact of students' and their schoolmates' achievement motivation on the status and growth in math and language achievement of boys and girls across grades 7 through 8. psychological , [Ref ID 1911]. (2005). Global Self-Esteem in Technical/Vo- cational versus : A Matter of Gender? Sex Roles: A , [Ref ID 26065]. Studera samband mellan självuppfattning, känslan av kontroll och skolresultat. Studera betydelsen av motivation till lärande för elevernas resultat. Studerar självuppfattning hos elever I yrkesinriktade och teoretiska gymnasieprogram. Känslan av kontroll är associerad till skolresultat. Pojkar har högre självuppfattning. Motivation till lärande relaterar till resultat för pojkar. Flickor hade lägre uppfattning än pojkar generellt. Pojkar på yrkesinriktade program hade lägre självuppfattning än pojkar på teoretiska program. 5.1Huvudresultat, tendenser och processer Efter denna genomgång framträder en mångfacetterad bild av skillnader som kan vara styrkor och sårbarheter och som kan framträda hos pojkar och flickor i lärandesituationer. I detta avsnitt skall huvudresultat, tendenser och möjliga processer länkas samman för att få en tydligare bild att träda fram från evid- Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt ensen av alla studier som har presenterats tidigare. Flera studier bekräftar om och om igen och från olika kontexter samma generella tendenser. Fenomen som har ett starkt stöd i forskningslitteraturen sammanfattas här nedan: Pojkar har som grupp mer externaliserande symptom än flickor, redan från tidig ålder. Flickor har med början från de tidiga tonåren generellt mer internaliserande symptom än pojkar. Pojkar som grupp råkar ut för mer problem i skolan, uppvisar lägre kompetens i flera olika områden vid skolstart, får lägre skolbetyg, upplever mer skolsvårigheter: t.ex. problem med uppmärksamhet och koncentration, lässvårigheter. Flickor har lägre självuppfattning än pojkar med början i tonåren. Skolsvårigheter (som lässvårigheter, placering i specialundervisningsgrupper, att misslyckas i kurser) påverkar självuppfattning och kan påverka den psykiska hälsan med delvis olika typer av reaktioner och symptom för pojkar och flickor. Goda skolresultat skyddar mot uppkomsten av internaliserande och externaliserande symptom. Barn med psykiska problem riskerar att få sämre resultat i skolan, och att inte fullfölja sina studier. Dessa effekter mediteras av skolfaktorer (konflikter med lärare och kamrater, skolfrånvaro, problem med läxor, m.m.) Olika aspekter av dessa relationer och omständligheter kan vara särskilt betydelsefulla för pojkar och flickor. Goda relationer med lärare skyddar mot negativa utfall, till exempel mot depressiva symptom som kan uppstå som en konsekvens av skolsvårigheter och skolstress: i början av skolan verkar för flickor en relation karakteriserad av närhet särskilt gynnsam och för pojkar en relation utan konflikter. Barn med externaliserande beteende riskerar att utveckla konfliktfyllda relationer med sina lärare, och dessa relationer kan i sin tur påverka deras skolresultat. Dessa barn, som oftast är pojkar, riskerar därmed att bli underpresterande på grund av dessa konflikter. Förekomsten av internaliserande och externaliserande symptom och positiva aspekter av psykisk hälsa (självuppfattning, välbefin- Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt nande, självkontroll) för pojkar och flickor påverkas av psykologiska och sociala utvecklingsfaser och livssituationer. Det innebär att det är nödvändigt att ta hänsyn till dessa utvecklingsfaser, för att förstå specifika situationer. Det är därmed inte lämpligt att bortse från dessa utvecklingsmässiga skiftningar och tala om det som kan vara generellt typiskt för pojkar och flickor, utan att precisera åtminstone vid vilken ålder och i vilket sammanhang. De lägre nivåerna av självuppfattning hos elever i tonåren kan till exempel relateras till processer och förändringar som äger rum i adolescensen och till de omgivningssituationer som ungdomarna möter i skolan. Andra tendenser framträder i ett mindre antal av studier, i vissa fall en studie: Pojkar och flickor kan reagera på olika sätt till samma typ av skolstress. För pojkar och flickor i specifika grupper som är utsatta för andra faktorers påverkan kan de generella tendenserna överskuggas, så att andra skillnader framträder (pojkar med minoritetsbakgrund kan vara mer deprimerade än flickor) eller så att det inte finns de skillnader som vanligen framträder. Olika undervisningsmetoder kan påverka elevernas skolresultat och deras välbefinnande. Pojkar verkar vara mer känsliga för ineffektiva metoder. Ett positivt skolklimat kan skydda pojkar mot internaliserande och flickor från externaliserande problem. Positiva relationer med kamrater kan ha en skyddande effekt mot internaliserande symptom i tonåren. Men stöd från avvikande kamrater kan ha en negativ effekt, och eventuellt i synnerhet för pojkar. Negativa relationer med kamrater (konflikter, mobbning) är relaterade till internaliserande symptom: effekterna verkar vara lika för pojkar och flickor; flickor verkar eventuellt drabbas starkt på kort sikt. Pojkar kan reagera på ett annat sätt och konsekvenserna för pojkar kan vara mer långtgående. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Andra studier belyser processer och mekanismer som länkar samman skolerfarenheter och psykologisk välbefinnande i lärandeprocesser, samt strategier och reaktioner som elever använder för att hantera stress, prestationskrav och negativ feedback. Olika aspekter av dessa processer som har kartlagt i en studie eller flera sammanfattas här: Barn och ungdomar bygger upp en bild av sig själva genom de omdömen, bedömningar och reaktioner som de får från omgivningen. Flickor internaliserar mer den negativa behandling eller feedback som de får från personer som är viktiga för dem: familj, vänner, lärare. Pojkar verkar vara mer påverkade av negativ feedback av objektiv karaktär och som kan påverka deras status. De olika reaktioner som pojkar och flickor visar, tolkas vara relaterade till att pojkar är generellt mer statusorienterade och flickor är mer relationsorienterade. Elever försöker behålla en positiv självbild även när de möter svårigheter och negativ feedback i skolan. Pojkars tendens att överskatta sin kompetens (visas i en studie) kan vara ett sätt att behålla en positiv självbild. Flickornas högre nivåer av internaliserande problem (oro, depressiva symptom) i början av tonåren kan bidra till deras tendens att underskatta sin kompetens. Flickor lyckas inte lika bra att behålla en positiv självbild, trots att de som grupp presterar bättre. Dessa processer skulle kunna förklara den paradoxala situationen som identifierats: flickor presterar bättre, men har sämre självuppfattning än pojkar. Om orsaken till detta är flickornas högre nivåer av depression i adolescensen, skulle insatser behövas riktas till att motverka dessa depressiva symptom. En studie om positiva genusroller föreslår att de positiva egenskaperna av den instrumentella genusrollen (assertiveness & autonomi) skulle kunna skydda från internaliserande symptom, medan de positiva egenskaperna av den expressiva genusrollen (medkänsla & empati) skulle kunna skydda på motsvarande sätt från externaliserande problem. Dessa positiva egenskaper skulle kunna vara gynnsamma för pojkars och flickors psykiska hälsa. Att misslyckas i skolan med uppgifter, prov och lärandemål kan vara ett hot mot självbilden. Detta kan generera en rädsla för att Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt misslyckas, som i sig kan leda till försämrade prestationer. Rädslan kan också leda till att eleven helt undviker de uppgifter där man riskerar att misslyckas (task avoidance strategy). Denna process kan tolkas som ett annat sätt – dock ej ändamålsenligt – att försvara självbilden. På kort sikt kan eleven lyckas att undvika att blotta ut sina tillkortakommanden, men på lite får undvikandet av uppgifter förödande konsekvenser för elevens kunskapsutveckling, särskilt om den används ofta och konsekvent. En svensk studie (Määttä et al.) visar att användning av denna strategi är associerad till sämre resultat samt högre nivåer av regelbrytande beteende. För pojkar är det egna undvikande av uppgifter relaterat till kamraternas undvikande av uppgifter på gruppnivå. Pojkar visade också högre nivåer av förväntningar av misslyckande. Motivationen verkar vara mer korrelerad till resultat för pojkar än för flickor. Om pojkar behöver mer motivation för att prestera, medan flickor presterar bra både i de ämnen som de är motiverade i och i de andra, skulle pojkar vara mer gynnade av att kunna specialisera sig i några områden där de kan briljera, medan flickor skulle gynnas mer i ett system som kräver höga och jämna prestationer på ett brett spektrum av områden. Genusskillnader i skolprestationer verkar vara större bland de mindre motiverade eleverna, där pojkgruppen med mest problem kan tappa ytterligare mark i adolescensen, även jämfört med flickor med liknande problem. Barn med psykiska problem kan väcka negativa reaktioner i skolan. Det finns indikationer på att pojkar skulle kunna vara särskilt utsatta för negativa reaktioner i och med att de uppvisar mer externaliserande problem, men också på att barn och ungdomar som icke uppvisar könstypiska problem kan riskera att bli särskilt illa behandlade, missförstådda och kanske inte accepterade i skola och i andra sammanhang. Detta skulle i så fall drabba barn med icke könstypiska beteende: flickor med externaliserande och pojkar med internaliserande symptom. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt De generella tendenser – angående den högre förekomsten av externaliserande problem för pojkar från barndomen och internaliserande för flickor från tonåren – som har identifierats i denna översikt kan på goda grunder antas gälla för den svenska populationen generellt. Dels är de bekräftade av några svenska studier som ingår i denna översikt (, Määttä et al.) och av andra nationella epidemiologiska studier, utvärderingar och översikter (Hagquist, 2009, et al, 2010, , 2009, Ring, 2010) och av internationella komparativa studier (WHO, 2008). Det finnas även evidens från kvalitativa svenska studier som pekar åt samma håll (et al. En internationell jämförelse av skillnader mellan män och kvinnor i psykisk hälsa pekar på att dessa könstypiska skillnader kan minska i samhällen där de sociala genusrollerna blir mer jämställda. Det skulle peka på att dessa skillnader kan bli mindre i eller vara på väg att minska, på grund av insatserna för att främja jämställdhet mellan könen. På basis av studierna av , och Määttä et al. kan vi säga att förekomsten av externaliserande problem dock är högre bland pojkar även här. En kartläggning från BRÅ (Ring ), skulle kunna ge ett visst stöd till hypotesen att avståndet mellan pojkar och flickor kan vara på väg att minska i när det gäller externaliserande beteenden, när det gäller förekomsten av en indikator som våldsbrott, och då på grund att pojkars nivå sjunker mer än flickors. Dessa trender skulle kunna vara intressanta att undersöka och analysera vidare. Det finns även evidens från flera svenska studier och rapporter om resultat som har samlat stöd från flertal av studierna i denna översikt: den skyddande effekten för barns och ungdomarnas självuppfattning och psykisk hälsa av positiva skolfaktorer (relationer med lärare, relationer med kamrater, skolklimat, goda betyg och resultat, kvalité i undervisning) och riskerna för barn och ungdomarnas självuppfattning och psykisk hälsa av negativa erfarenheter i skolan (mobbning, konflikter med lärare, inlärningssvårigheter, koncentrationssvårigheter, låga betyg och resultat, skolmisslyckande). I Sociala Rapport (2010) analyseras sambandet mellan skolbetyg, utbildning och risker för ogynnsam utveckling hos barn. Studien analyserar hur det gick Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt för eleverna som fick låga betyg i hela populationen (födda ): dessa var av flickorna och av pojkarna. Det finns tydliga samband mellan skolbetyg och uppkomsten av psykosociala problem i vuxenålder. Även efter justeringar för andra bakgrundsfaktorer än socioekonomisk bakgrund kvarstår de kraftigt förhöjda riskerna för psykosociala problem bland unga vuxna med låga grundskolebetyg (). Barn med låga betyg från årskurs 9 har närmast extrema överrisker för en del utfall. Allvarlig kriminalitet bland kvinnor och män är exempelvis 15 respektive 11 gånger så vanligt bland dem med låga betyg jämfört med dem med medelbetyg eller höga betyg (). När man även tar hänsyn till övriga bakgrundsfaktorer sjunker överriskerna något, men de är fortfarande tio – respektive åttafaldiga (s. 239) (). Barn med låga betyg från är med gängse definitioner en riskgrupp för framtida psykosociala problem, oavsett socioekonomisk uppväxtbakgrund () I analyserna finns ett tydligt könsrelaterat mönster. Flickor i alla grupper har lägre förekomst av låga eller ofullständiga betyg. Typen av psykosociala problem är också annorlunda bland flickor än bland pojkar. Kriminalitet och missbruk förekommer i högre utsträckning bland män, medan exempelvis tonårsföräldraskap är vanligare bland kvinnor. En rad studier har funnit att flickor verkar ha större motståndskraft mot ofördelaktiga eller svåra uppväxtförhållanden (). Bättre resultat i skolan, eller färre skolmisslyckanden, verkar vara en viktig medierade mekanism. (, 2010, s. 258) Jablonska et al. (2009) studerade sambandet mellan skolprestationer och självskadebeteende i en nationell kohort av svenska ungdomar och fann ett starkt samband: riskerna var 6 gånger större bland elever med lägsta betyg jämfört med dem som hade de högsta. Sambandet var starkt även efter att man tog hänsyn till elevernas sociala bakgrund. Alfven, (2008) fann ett starkt samband mellan trakasserier i skolan och upplevelser av stress samt psykosomatiska symptom i ett nationellt representativ urval av barn och ungdomar (ålder: 10–18). Resultaten från dessa svenska studier stödjer påståendet att översiktens resultat kan vara möjliga att generalisera till svenska förhållanden. Några slutsatser om vad som kan gälla för specifika grupper, som till exempel etniska svenska minoriteter, kan inte dras från denna översikt. Några studier visade att andra mönster än de generella kan gälla för specifika grupper. En studie visade till exempel att pojkar med minoritetsbakgrund hade högre nivåer av depression än flickor, vilket skulle kunna relateras till att pojkar är statusorienterade. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Vad är det som kan fattas i denna bild och vad behövs? Det kan vara önskvärt att följa rekommendationerna från WHO (2010) om att undersöka och kartlägga, och presentera data uppdelat mellan pojkar och flickor när man genomför studier som behandlar frågor om psykisk hälsa och lärande för barn och ungdomar. Resultat som presenteras för pojkar och flickor för sig kan tillåta att se till exempel prevalensen av olika typer av psykiska problem eller skolsvårigheter i samspel med olika omgivnings- och utbildningsfaktorer. Även statistik och analyser från och andra myndigheter, där flera olika uppgifter om betyg, betygsfördelning, studieavbrott, provresultat, fördelning av meritvärde borde vara tillgängliga uppdelade för pojkar och flickor. Rutter et al. (2006) rekommenderar att genomföra populationsbaserade studier med design ämnade testa hypoteser och undersöka kausala samband. Det kan också vara lämpligt att undersöka olika typer av psykiska problem relaterade till skola och utbildning. Underrepresenterade i denna kartläggning, men som kan antas vara betydelsefulla när det gäller jämlikhetsfrågor i skola, är följande: psykosomatiska problem, ätstörningar, sömnsvårigheter, och neuropsykiatriska symptom (Asperger, autismspektrum). Anledningen till att studier om ätstörningar till exempel inte behandlas i denna översikt är inte att dessa studier inte ingick i de ursprungliga litteratursökningarna, utan för att dessa studier förmodligen saknade någon av de andra inklusionskriterier, till exempel en beskrivning av skolfaktorer eller en jämförelsegrupp. I populationsbaserade studier, eller i studier om speciella grupper, är det hursomhelst viktigt att anstränga sig att komplettera individdata och bakgrunddata med uppgifter om faktorer och erfarenheter i skolan, eftersom erfarenheter i skolan kan vara betydelsefulla i dessa processer och samspel. I studier om speciella grupper är det värdefullt att inkludera en normalpresterande jämförelsegrupp. Det finns också relativt nya fenomen som kan påverka barns och ungdomars välbefinnande, psykisk hälsa och skolerfarenheter. Sociala medier, internet, dataspel är nya arenor som barn och ungdomar på samma sätt som vuxna använder för att kommunicera och samspela med andra. De öppnar nya möjligheter, men kan också innebära nya risker. Det kan även här finnas ett behov att studera skillnader och likheter mellan pojkar och flickor i dessa sammanhang (Bonanno & Kommers, 2005, Ohannessian, 2009). Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Pojkars psykiska hälsa och resultat i skolan: implikationer och tolkningar Pojkar har större problem i skolan vid skolstart och flera av dem riskerar att bli underpresterande på grund av detta. Pojkar uppvisar också generellt mer externaliserande problem. Dessa slutsatser har starkt stöd i flera studier i denna översikt och är problem som borde erkännas, uppmärksammas och åtgärdas. Ett utvecklingsperspektiv kan hjälpa att binda samman de pusselbitar som representeras av studierna i översikten för att förstå processerna som är inblandade i detta förlopp för pojkar. Här skisseras en möjlig process som hypotiseras med stöd i evidens från flera av studierna. Det är en tolkning som görs som ett underlag till diskussionen. När pojkar börjar skolan har de i genomsnitt inte nått samma utveckling som flickor på flera områden: språkliga, kognitiva, sociala och finmotoriska. Den fysiska, kroppsliga utvecklingen är däremot på samma nivå som flickor, vilket gör att utvecklingsskillnaderna i de andra domänerna kan bli mindre tydliga.1 En grupp av elever, där de flesta är pojkar, får svårt att möta skolans krav på uppmärksamhet, beteende eller social kompetens. De kan uppleva svårigheter med lärandemålen och/eller de sociala situationerna i skolan. Det kan för några av dem uppstå regelbundna konflikter med lärare och kamrater. Några av dem blir placerade i andra grupper eller skolor. Alla dessa erfarenheter kan påverka deras självbild och lärandemotivation negativt. Dessa är också i majoritet pojkar. Alla dessa erfarenheter av tidiga skolsvårigheter och skolmisslyckande kan vara påverkade av omgivningsfaktorer, men kan också ha sin grund i den utvecklingsmässiga skillnaden mellan pojkar och flickor som kan tillåtas få negativa konsekvenser i lärandemiljön och för individerna. Dessa konsekvenser skulle dock kunna undvikas med en annan respons från omgivningen. Att det finns en grupp pojkar som uppvisar en lägre nivå av kompetens inom flera områden, kan också påverka förväntningarna i hela gruppen. Läraren kan påverkas av den lågpresterande pojkgruppen och kan börja behandla pojkgruppen och flickgruppen på ett stereotypiskt sätt, som om alla var lika. Det kan leda till att läraren oavsiktligt och omedvetet sänker sina förväntningar på alla pojkar. Att bemötas med låga förväntningar vilka 1 Förutom av studier från denna översikt bekräftas detta av studier av svenska barns utveckling (, 1994). Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt uttrycks med olika beteenden och behandlingar har visats hindra eleverna att utvecklas optimalt (Brophy, 1983, Riecher-Rössler, 2010). Denna process av sänkta förväntningar skulle kunna uppstå i vissa undervisningssituationer och leda till sämre resultat för hela pojkgruppen. Det faktum att många i den lågpresterande och mest problematiska gruppen är pojkar kan också påverka de andra pojkarna i gruppen på ett annat sätt, förutom genom lärarens potentiella reaktioner. Det finns indikationer på att pojkar jämför sig med pojkar och flickor med flickor, när de skall bestämma på vilka områden de skall satsa mest (et al.). Detta medför att om den lågpresterande gruppen tillåts att bli tongivande bland pojkarna, kan den bli en förebild för flera i pojkgruppen, vilket inte är så fördelaktigt för dem . , kan eleverna med skolsvårigheter och/eller problembeteende kämpa för att behålla en positiv självbild trots svårigheterna och den negativa feedback de får från skolan. Om man har utvecklat en rädsla för att misslyckas kan en utväg vara att undvika att utsätta sig för aktiviteter där man riskerar att prestera dåligt, i stället för att öppet visa alla brister man har. Denna strategi leder dock till att de nödvändiga kompetenserna inte utvecklas när man missar många tillfällen till övning. , borde pojkarnas kognitiva, språkliga och sociala utveckling kommit ikapp flickornas på alla fronter och deras prestationer borde också utvecklas därefter. Att detta inte är fallet skulle kunna bero på tillkomsten av dessa problematiska känslomässiga reaktioner och krampaktiga försvarsstrategier hos en del ungdomar som har mött svårigheter i skolan. , har flera av dem sökt och hittat andra områden där de kan få en positiv bekräftelse och kan känna sig kompetenta och uppskattade, och dessa kan ligga utanför skolans arena, till exempel i fritidsaktiviteter. Dessa processer är dock inte nödvändiga. Insatser för att förebygga dessa förlopp kan vara: Förståelse hos lärarna för elevernas individuella utvecklingsnivåer och utvecklingstakt, samt förmåga att anpassa lärandesituationer till elevernas förmågor så att alla kan uppleva framgångsrika erfarenheter i skolan från allra första början. Undvika att behandla eleverna utifrån könsstereotyper. Undvika att förmedla låga förväntningar till eleverna eller till grupper av elever. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Förmedla positiva och höga förväntningar till alla elever, även till dem som presterar sämre, har inlärningssvårigheter, eller externaliserande beteende. Skapa ett positivt psykosocialt klimat i gruppen, där man vågar delta i aktiviteter utan att vara rädd för att misslyckas, samt ge effektivt stöd i lärandeprocessen med användning av ändamålsenliga lärandestrategier. Positiva förebilder för båda könen inom olika områden borde vara tillgängliga; elever med positiva egenskaper (både pojkar och flickor) i elevgruppen borde uppmärksammas av läraren så att de kan få hjälp att bli positiva förebilder i gruppen (elever med externaliserande beteenden bör uppmärksammas, men inte på ett sätt som gör att andra i gruppen vill imitera deras beteende). Om undvikande strategier har etablerats hos eleverna, är det lämpligt att uppmärksamma och aktivt motarbeta dessa med undervisningsstrategier som kan motivera eleverna att delta i aktiviteter och våga anta utmaningar. Det borde också vara möjligt att identifiera möjliga förändringar i samhället och i skolans organisation som kan förklara de förhållandevis lägre resultat och större problem för pojkar i skolan som har uppstått . Det kan vara nödvändigt att reflektera över det som vi vuxna skapar och framkallar med våra institutioner, regelverk och strukturer. Det kan finnas och det har förut funnits subkulturer som söker andra vägar till förverkligande än de som utbildning kan erbjuda, eller motsätter sig eller är misstänksamma mot utbildningsidealen, eller till och mot ett konstruktivt engagemang i samhället.