sou · GXB383d2 · 2010-01-01 00:00:00 — näringsliv, kommuner och ideella organisationer. beslutar om för- delning av anslaget Miljöövervakning m.m. Utredningen förut- sätter att även fortsättningsvis kommer att besluta om motsvarande medel till miljömålssystemets aktörer för att utveckla miljömålsuppföljningen med tillhörande dataförsörj- ning. För miljöövervakningen kommer det även fortsättningsvis att finnas behov av myndighetsgemensamma referensgrupper för respektive programområde. Berörda myndigheter förväntas även fortsättningsvis påverka utvecklingen av miljöövervakningen. Dock anser utredningen att detta görs mest effektivt i referensgrupper för respektive programområde inom miljöövervakningen. Därmed kan Beredningsgruppen för miljöövervakning upphöra. Utredningens förslag stämmer i huvudsak överens med de för- slag som lades av Utredningen om i de delar som gäller att förstärka miljöövervakningen32. Utredningen om miljö- målssystemet går dock något längre, eftersom förslaget även omfattar dataförsörjning ur ett bredare perspektiv än de data som samlas in inom miljöövervakningen. Resursbehovet för denna för- stärkning framgår av utredningens konsekvensanalys. PM 6 Miljömålsuppföljning och miljödataförsörjning 5.4.2Bättre verktyg för tillgängliga och kvalitetssäkrade data Ett miljöstatistiskt system kan vara ett verktyg som kan bidra till att samordna den tillgängliga informationen och ge underlag för förbättringar, förslag till utveckling av statistiken och för sam- bandsbeskrivningar samt bidra till ökat fokus på möjliga för- enklingar i uppgiftslämnandet. Utredningen anser att ett sådant system kan vara ändamålsenligt. kan inom sitt samordningsansvar för dataförsörjning och miljömålsuppföljning framöver föreslå hur ett sådant sammanhållet statistiskt system inom miljöområdet på lämpligt sätt kan utvecklas. Systemet bör samverka med de ekonomistatistiska respektive socialstatistiska system som utvecklas vid SCB. Det kan också samordnas med EU- kommissionens arbete med SEIS, dvs. det miljödatasystem som avser att knyta ihop nuvarande datainsamling och alla informa- tionsflöden som gäller miljödata inom EU. Utredningen konstaterar också att det pågår många initiativ som syftar till att samordna, kvalitetssäkra och tillgängliggöra miljödata, både nationellt och internationellt. Utredningen ger därför inte några konkreta förslag i dessa frågor. Det gäller t.ex. frågan om att utöka föreskriftsrätt för miljöövervakning. Utredningen anser att det finns behov av att miljödata i högre grad tas fram med kvalitetssäkrade metoder som gör det möjligt att jämföra information från olika källor. Hur föreskriftsrätten för miljöövervakning skulle kunna utformas anser utredningen behöver analyseras vidare. Det är t.ex. inte enbart de data som finansieras via anslag för miljöövervakning som kan behöva föreskriftsrätt. Även frågor om vilket eller vilka lagrum som en föreskrift kan knytas till, hur andra myndigheters dataför- sörjning och miljöövervakning kan komma att påverkas och om föreskriftsrätten och föreskriften kan vara generella för alla miljödata behöver utredas. En annan fråga som utredningen anser behöver uppmärksammas och lösas är balansen mellan statistik- sekretess och behovet av tillgänglig miljöinformation. En samlad policy behövs för hur statistiksekretessen för miljöinformation ska hanteras, bl.a. för att få tillgång till underlag för miljömåls- uppföljningen. I föreslagna samordningsroll för miljödata och miljömålsuppföljning kan förslagsvis en sådan policy fastställas. PM 6 Miljömålsuppföljning och miljödataförsörjning 5.4.3Bättre koordinering med internationell rapportering Utredningen anser att den rapportering som görs till EEA bör koordineras med de rapporteringar som görs inom miljömålssyste- met. På så sätt kan den internationella rapporteringen utnyttjas mer i miljömålsuppföljningen och vice versa. Det blir också möjligt med europeiska jämförelser om miljötillståndets utveckling i de olika länderna. Genom utökade samordningsansvar för miljömålsuppföljningen kan en integrering ske med den sam- ordningsfunktion som finns på för NFP-funk- tionen (National Focal Point) inom EEA-arbetet. Det bör kunna leda till en effektivisering av arbetet. Dessutom kan då den inter- nationella rapporteringen i större utsträckning koordineras med och användas för rapporteringar inom miljömålssystemet och vice versa. Indikatorer kan ha olika syften, dels ett rent uppföljande syfte, dels ett kommunikationssyfte. En indikator som har ett kommunika- tionssyfte är till för att kommunicera ett problem eller ett behov och ska få beslutsfattaren att efterfråga mer information. Indika- torerna inom miljömålssystemet är underlag för att följa upp miljökvalitetsmålen, och används främst som verktyg för att följa upp hur miljötillståndet utvecklas. De har alltså huvudsakligen ett uppföljande syfte. Kvalitetssäkrade data med långsiktiga tidsserier är en grund- förutsättning för att en indikator ska kunna tas fram och användas för uppföljning med god kvalitet. Miljömålsindikatorerna kan dock inte svara för hela uppföljningen utan behöver kompletteras med andra kunskapskällor. finns cirka 100 indikatorer i miljömålssystemet, inklusive regionala och lokala indikatorer. De presenteras på Miljömålsportalen och uppdateras . Miljö- målsrådet ansvarar för att tillsammans med miljömålsansvariga myndigheter föreslå, kvalitetssäkra och vidmakthålla lämpliga indikatorer. Länsstyrelserna har i uppdrag att tillsammans med nationella myndigheter, andra regionala organ och kommunerna svara för ett regionalt uppföljningssystem. PM 6 Miljömålsuppföljning och miljödataförsörjning Systemet med miljömålsindikatorer har ursprung i DPSIR- modellen, som Europeiska miljöbyrån har utvecklat från förlaga. Bokstäverna DPSIR kommer från engelskans Driving forces (D), Pressure (P), State (S), Impact (I) och Response (R). Ett av huvudsyftena med modellen är att beslutsfattare ska kunna få en helhetsbild av hur ett miljöproblem uppkommer och utvecklas. Drivkrafter (D) anger vilka aktiviteter, till exempel energianvändning, transporter, privat konsumtion eller industriell verksamhet, som ligger bakom ett miljöproblem. Påverkan (P) beskriver den fysiska eller kemiska påverkan som orsakar problemet, t.ex. surt nedfall, utsläpp av miljöfarliga ämnen, skogs- avverkning, vägbyggnad, exploatering av mark och vatten. Status (S) anger kemiska och fysiska tillstånd i miljön som uppstått på grund av olika slags påverkan. Exempel: halter av miljöfarliga ämnen i luft, radonhalt i bostäder, cesiumhalt i mark och födoämnen, klimat- förändringar, pH i sjöar, andel reglerade vattendrag, areal igenväxande åkrar och areal kvarvarande naturskogar. Inverkan (I) visar vilka konsekvenser för bl.a. hälsa (t.ex. antal cancer- fall), kulturmiljö (t.ex. korrosion på kulturhistoriskt värdefulla bygg- nader och monument), biologisk mångfald (t.ex. antal hotade arter), samhällsekonomi (t.ex. samhällskostnader förorsakade av luft- föroreningar, antal bilolyckor på grund av vilt) och rekreation (t.ex. andel dåliga fiskevatten) det rådande miljötillståndet har. Respons (R) anger åtgärder som görs för att minska eller lösa miljö- problemet, t.ex. skydd av skogar, myrar och vattenmiljöer, införande av tillståndsprövning för olika arbetsföretag, fastställande av gräns- värden för luftkvalitet, kalkning av sjöar och vattendrag. Begreppet respons används främst för att beskriva miljöpolitisk respons. Begreppet kan också användas för att beskriva frivilliga åtgärder som görs av bl.a. näringslivet för att eliminera eller minska negativ miljö- påverkan. I de frågor om indikatorer som utredningen ställde till de miljö- målsansvariga myndigheterna ingick en fråga om de anser att det i miljömålssystemet är möjligt att utveckla indikatorer som kan täcka hela DPSIR-kedjan. Den samlade bilden av svaren är att det nog är möjligt inom flera områden. De flesta målansvariga myndig- heter menar dock att DPSIR är en teoretisk tankemodell som är svår att använda i praktiken – åtminstone i indikatorsammanhang. Miljömålen är inte tydligt kopplade till samhällsomställningen, och av den anledningen har det varit svårt att forma indikatorer som PM 6 Miljömålsuppföljning och miljödataförsörjning kopplar till åtgärder, t.ex. energieffektivisering och resurssnåla kretslopp. 6.2Gröna nyckeltal och indikatorer för hållbar utveckling När tillsattes fick det i uppgift att vidareutveckla de gröna nyckeltal som Miljövårdsberedningen föreslog . Dessa nyckeltal är uppbyggda av flera indikatorer som speglar utvecklingen på några områden som är centrala för en miljömässigt hållbar utveckling. Flera av dessa gröna nyckeltal finns repre- senterade i miljömålssystemets indikatorer, dock inte under beteckningen gröna nyckeltal. Dessa nyckeltal har använts i de ekonomiska vårpropositionerna och i budget- propositionerna för att beskriva miljöutvecklingen. Parallellt med miljömålsindikatorer och gröna nyckeltal finns också indikatorer för hållbar utveckling. I skrivelsen Strategiska utmaningar – En vidareutveckling av svensk strategi för hållbar utveckling (skr. 2005/06:126) redovisas strategi för en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Till den finns en uppsättning av 87 indikatorer för hållbar utveckling. Tolv indikatorer har valts ut som huvudindikatorer under sex tema- områden. Avsikten är att de ska ge en översiktlig bild av hållbar utveckling i . Bland dessa finns fyra indikatorer som berör miljö, klimat samt hållbar konsumtion och produktion inklusive energi. Dessa presenteras på webbplats. Senaste uppdateringen är . En ambition som har funnits i miljömålssystemet är att länka samman hela kedjan av indikatorer internationellt– nationellt–regionalt–lokalt. Enligt behöver det svenska miljömålssystemet närma sig de internationella presenta- tionerna. Detta skulle bidra till att tillgodose användares behov av ett komplett system med indikatorer som kan jämföra för- hållandena även internationellt, regionalt och lokalt.33 Utredningen har bett de miljömålsansvariga myndigheterna att svara på i vilken mån det är möjligt att länka samman indikator- PM 6 Miljömålsuppföljning och miljödataförsörjning kedjan för miljökvalitetsmålet på så sätt, och om det finns behov av att revidera och utveckla de befintliga indikatorerna. Att länka samman indikatorkedjan verkar vara möjligt för flera mål, dock inte med de befintliga indikatorerna. Det saknas antingen lokal upp- lösning eller internationella indikatorer. För vissa aspekter är det inte heller lämpligt med lokal upplösning på grund av känslig information eller för att kvaliteten på data blir för låg. För andra aspekter är det inte relevant. Flera målansvariga ser behov av att revidera de befintliga indikatorerna för ett antal mål, och sådana revideringar pågår. Ett problem med att få fram en bra indikator är datakvaliteten. Den nationella miljöstatistiken är uppbyggd för att besvara frågor på nationell nivå. Det är ofta skillnad mellan data som kommer från kommun- eller länsnivå och data som brutits ned från den nationella nivån. Detta innebär att datakvaliteten kan vara otillräck- lig för redovisning på lokal nivå, särskilt för de minsta kommu- nerna. Rådigheten över miljökvalitetsmålen på lokal nivå skiljer sig mellan målen. Detta påverkar vad som kan och bör följas upp lokalt.34 Kommuner och Landsting (SKL) drev –2006 ett projekt med syfte att underlätta kommunernas miljöarbete genom att göra data i form av miljöindikatorer tillgäng- liga. Projektets förslag har 20 huvudindikatorer.35 Länens har utvecklat nationella indikatorer med regional upplösning, så att det i flera fall är möjligt att göra jämförelser mellan länen och i viss mån mellan kommuner. RUS- samarbetet är betydelsefullt för indikatorutvecklingen och har skapat samsyn och gemensamma definitioner. Det regionala arbetet med att uppdatera indikatorer och att bedöma måluppfyllelse fungerar väl. RUS har kontakt med Kommuner och Landsting i frågor som gäller gemensamma kommunala indikatorer på Miljömålsportalen. RUS arbetar för att den kommunala nivån för indikatorerna ska tillgodoses i ökad omfattning.36 Viss redovisning från näringslivet kan göras branschvis med hjälp av systemet med miljöräkenskaper vid SCB. För vissa miljö- problem är det bara någon enstaka bransch som är berörd, medan andra berör många branscher. Via miljöräkenskaperna är det PM 6 Miljömålsuppföljning och miljödataförsörjning möjligt att få fram uppgifter om hushållens miljöpåverkan. Den informationen kan också redovisas på länsnivå.37 De flesta av miljömålssystemets indikatorer behandlar miljötill- ståndets utveckling. Men miljötillståndet förändras generellt lång- samt . Därför kan det vara svårt att använda tillstånds- indikatorer för att följa upp genomförda (politiska) åtgärder och visa på de förändringar i samhällsutvecklingen som ska leda till att miljökvalitetsmålen nås. Utredningen har därför sett behov av några indikatorer som på ett överskådligt sätt kan visa hur miljöarbetet utvecklas. Utredningen har i samarbete med Miljö- målsrådet gett SCB i uppdrag att ge förslag på indikatorer som kan spegla samhällets omställning till minskad miljöpåverkan och som kan användas för jämförelser på både internationell och lokal nivå. Uppdraget redovisas i rapporten för omställning och rådighet över miljökvalitetsmålen38. SCB:s förslag har utgångs- punkt i följande kriterier: indikatorerna ska ha relevans för samhällets omställning till mindre miljöpåverkan och generationsmålets strecksatser indikatorerna ska förändras snabbt så att beslutsfattare kan se om deras åtgärder påverkar indikatorn indikatorerna ska kunna redovisas på så långt som möjligt ska befintliga miljömålsindikatorer ingå i indikatorsetet inriktningen är att setet ska kunna visa hela indikatorkedjan internationellt–nationellt–regionalt–lokalt, och i viss mån bransch. Som underlag för förslaget använde SCB fyra etablerade indikator- set som innehåller många indikatorer som visar samhällsomställ- ning: EU:s hållbarhetsindikatorer (EU SDI) FN:s Human development indicators Utöver dessa indikatorset finns också EU:s strukturindikatorer som innehåller två miljöinriktade indikatorer. PM 6 Miljömålsuppföljning och miljödataförsörjning Indikatorer för samhällsomställning ska helst snabbt spegla när en förändring sker eller en åtgärd vidtas. Då blir det möjligt att lätt få en uppfattning om effektiviteten i fattade beslut. Genom att titta på de genomgångna indikatorernas tidsserier har indikatorns rörlig- het uppskattats. Indikatorer med Stor rörlighet förändras med minst 20–. En bedömning av om indikatorerna kan redovisas på kommun och bransch gjordes också. Bedömningen av möjligheten att redovisa en indikator på läns- och kommunnivå har i första hand baserats på Kommuner och Landstings genomgång av till- gänglig regional statistik.39 När det gäller bedömningen av bransch- redovisning (SNI-klass) har en genomgång gjorts över vilka miljö- indikatorer som kan tas fram med hjälp av miljöräkenskaperna vid SCB. En utförligare beskrivning av metodiken och sammanställ- ning av indikatorerna finns i SCB:s rapport.40 Sammantaget för de fyra genomgångna indikatorsystemen finns 614 indikatorer, varav cirka 305 är miljöindikatorer. Med utgångspunkt i genomgången av indikatorsystemen presenteras ett exempel på ett indikatorset. Indikatorerna har valts utifrån att de speglar samhällsomställning och kan förändras snabbt . kan de så långt som möjligt följas i kedjan inter- nationellt–nationellt–regionalt–lokalt–bransch. Setet syftar inte till att följa upp de enskilda miljökvalitetsmålen. Indikatorerna ska i stället förhålla sig till generationsmålet med tillhörande streck- satser. PM 6 Miljömålsuppföljning och miljödataförsörjning Indikatorset baserat på SCB:s förslag Total energiintensitet, Wh jämfört med BNP Motivering: Om energianvändningen minskar som BNP ökar blir ekonomin mer energieffektiv vilket även kan minska olika typer av utsläpp. Rörlighet : Medel / Stor Redovisning: EU => Kommunnivå och bransch Miljökvalitetsmål: Begränsad klimatpåverkan, luft, Bara naturlig försurning, Säker strålmiljö, Levande sjöar och vattendrag, Myllrande våtmarker och God bebyggd miljö Ingår bland miljömålsindikatorerna: Nej Ingår i indikatorset: EEA 2.Förnybar energi per sektor, t.ex. bostad, transporter, TWh eller andel Motivering: Förnybar energi är viktig för omställning till ett fossil- fritt energisystem för att därmed minska utsläppen av växthusgaser. Redovisning: EU => Kommunnivå och bransch Miljökvalitetsmål: Begränsad klimatpåverkan Ingår bland miljömålsindikatorerna: Ja Ingår i indikatorset: EU SDI, EEA 3.Varutransporter via järnväg, väg, sjöfart och flyg, ton-km Motivering: Transporter står för en stor del av utsläppen av olika ämnen. En övergång från väg- och flygtransporter till järnväg skulle minska utsläppen från varutransporterna. De släpper ut olika ämnen, t.ex. koldioxid, kväveoxider och giftiga ämnen, och påverkar därmed kretsloppen, utsläppen från konsumtion och produktion, människors hälsa samt de kulturhistoriska värdena. Transporternas energi- användning har betydelse för energisystemets energieffektivitet. Rörlighet : Stor för vissa transportslag Redovisning: EU => Nation Miljökvalitetsmål: Begränsad klimatpåverkan, luft, God bebyggd miljö Ingår bland miljömålsindikatorerna: Nej, men kopplar till flera miljökvalitetsmål (grönt nyckeltal) Ingår i indikatorset: EU SDI, EEA 4.Persontransporter via bil, buss, tåg och flyg, ton-km Motivering: Transporter står för en stor del av utsläppen av olika ämnen. En övergång från bil- och flygtransporter till järnväg och buss skulle minska utsläppen från persontransporterna. De släpper ut olika ämnen, t.ex. koldioxid, kväveoxider och giftiga ämnen, och påverkar därmed kretsloppen, utsläppen från konsumtion och produktion, människors hälsa samt de kulturhistoriska värdena. Transporternas energianvändning har betydelse för energisystemets energieffektivitet. PM 6 Miljömålsuppföljning och miljödataförsörjning Rörlighet : Stor Redovisning: EU => Nation Miljökvalitetsmål: Begränsad klimatpåverkan, luft, God bebyggd miljö Ingår bland miljömålsindikatorerna: Nej, men grönt nyckeltal Ingår i indikatorset: EU SDI, EEA Utsläpp av växthusgaser, CO2-ekvivalenter Motivering: Att ställa om samhället till kraftigt minskade utsläpp av växthusgaser är avgörande för att hejda uppvärmningen av klimatet. Att minska utsläppen av växthusgaser minskar miljöpåverkan från konsumtion och produktion. Redovisning: EU => Kommunnivå och bransch Miljökvalitetsmål: Begränsad klimatpåverkan Ingår bland miljömålsindikatorerna: Ja, och grönt nyckeltal Ingår i indikatorset: EU SDI, HDI, EEA, SKL 6.Utsläpp till luft av kväveoxider och svaveldioxid, ton Motivering: Att minska utsläppen av kväveoxider och svaveldioxid till luft bidrar till att lösa flera olika problem förknippade med luft- föroreningar. Minskade utsläpp av kväveoxider och svaveldioxid förbättrar luftkvaliteten och därmed människors hälsa samt kultur- miljön. Det minskar också miljöpåverkan från konsumtion och produktion. Redovisning: EU => Kommunnivå och bransch Miljökvalitetsmål: Bara naturlig försurning, luft Ingår bland miljömålsindikatorerna: Ja, och grönt nyckeltal Ingår i indikatorset: EU SDI, EEA, SKL 7.Utsläpp till kusten av kväve- och fosforföreningar, ton Motivering: Utsläpp av kväve- och fosforföreningar till havet är en av huvudorsakerna till att har blivit övergödd. Därför är det viktigt att minska dessa utsläpp. Minskade utsläpp av kväve och fosfor minskar miljöpåverkan från konsumtion och produktion. Rörlighet : Medel Redovisning: EU => Nation Miljökvalitetsmål: Ingen övergödning, Hav i balans samt levande kust och skärgård Ingår bland miljömålsindikatorerna: Ja Ingår i indikatorset: EEA 8.Användning av hälsofarliga kemikalier, ton Motivering: Genom att minska användningen av hälsofarliga kemi- kalier minskas spridningen av dem till människa, djur och natur. Användning av hälsofarliga kemikalier påverkar människors hälsa, kretsloppen och utsläppen från konsumtion och produktion. PM 6 Miljömålsuppföljning och miljödataförsörjning Redovisning: EU => Nation och bransch Miljökvalitetsmål: Giftfri miljö Ingår bland miljömålsindikatorerna: Ja Ingår i indikatorset: EU SDI, EEA 9.Uppkomst av farligt och icke-farligt avfall för olika sektorer, ton Motivering: Genom att minska uppkomsten av avfall minskas spridningen av dess innehåll till människa, djur och natur. Avfall ger upphov till utsläpp av hälsofarliga ämnen som påverkar människors hälsa, kretsloppen och utsläppen från konsumtion och produktion. Redovisning: EU => Nation, kommun för hushållsavfall Miljökvalitetsmål: God bebyggd miljö Ingår bland miljömålsindikatorerna: Ja för hushållsavfall, grönt nyckeltal Ingår i indikatorset: EU SDI, EEA, SKL 10.Luftens halt av kvävedioxid, bensen, partiklar och ozon* Motivering: Lägre halt av luftföroreningar bidrar till att främja människors hälsa och minska belastningen på kulturmiljön. Redovisning: EU => Kommunnivå Miljökvalitetsmål: luft Ingår bland miljömålsindikatorerna: Ja Ingår i indikatorset: SKL * Finns ej på kommunnivå. 11.Ekologisk odling, andel åker med miljöstöd Motivering: Vid odling ersätts kemiska bekämpningsmedel och konstgödsel med andra åtgärder, t.ex. varierad växtföljd och gödsel från ekologiskt hållna djur. Avsaknad av kemikalier och ökad variation bidrar till större biologisk mångfald på åkermarken och i dess närmaste omgivning. Rörlighet : Stor Redovisning: EU => Kommunnivå Miljökvalitetsmål: Giftfri miljö, Ett rikt odlingslandskap bland miljömålsindikatorerna: Ja Ingår i indikatorset: EU SDI, EEA, SKL Företag med miljöledningssystem (EMAS- eller ISO 14001- certifiering), antal företag Motivering: Näringslivet har stor påverkan på miljön, och det är viktigt att denna miljöpåverkan minskar. Att införa miljölednings- system kan skapa förutsättningar för att företag minskar sin miljöpåverkan. Rörlighet : Stor Redovisning: EU => Kommunnivå PM 6 Miljömålsuppföljning och miljödataförsörjning Miljökvalitetsmål: Giftfri miljö Ingår bland miljömålsindikatorerna: Ja, och grönt nyckeltal Ingår i indikatorset: EU SDI, SKL 13.Konsumtion av miljömärkta varor och tjänster i SEK, t.ex. livs- medel, datorer, hotellnätter Motivering: En ökad konsumtion av miljömärkta varor och tjänster i kombination med en minskning av icke miljömärkta varor och tjänster kan bidra till att minska miljöpåverkan. Rörlighet : Stor Redovisning: EU => Nation Miljökvalitetsmål: Giftfri miljö Miljömålsindikator: Nej Ingår i indikatorset: EU SDI, EEA 14.Fiskfångster som överstiger biologiska gränsvärden, ton Motivering: Genom att minska fiskfångsterna så att de inte överstiger de biologiska gränsvärdena säkras fiskbeståndens fortsatta överlevnad. Redovisning: EU => Nation Miljökvalitetsmål: Hav i balans samt levande kust och skärgård Ingår bland miljömålsindikatorerna: Liknande finns Ingår i indikatorset: EU SDI, EEA 15.Miljöanpassat skogsbruk, hektar FSC Motivering: Övergången till ett mer miljöanpassat skogsbruk är viktig för att minska skogsbrukets miljöpåverkan. Rörlighet : Stor Redovisning: EU => Nation Miljökvalitetsmål: Levande skogar Ingår bland miljömålsindikatorerna: Nej, men grönt nyckeltal Ingår i indikatorset: SKL Skyddad natur, hektar eller antal (summering av biotopskydd) Motivering: Genom att skydda naturområden mot exploatering bevaras känsliga ekosystem som är viktiga för den biologiska mångfalden. Rörlighet : Stor för vissa naturskydd Redovisning: EU => Kommunnivå Miljökvalitetsmål: Ett rikt växt- och djurliv Ingår bland miljömålsindikatorerna: Nej Ingår i indikatorset: SKL PM 6 Miljömålsuppföljning och miljödataförsörjning Förändring av grönområden i tätorter, procent av total markanvändning Motivering: Grönområden har betydelse för människors hälsa och rekreation samt för den biologiska mångfalden. Rörlighet : Oklart p.g.a. att data tas fram Redovisning: Riket => Kommunnivå