sou · GYB321 · 2010-04-14 00:00:00 — Bättre marknad för tjänstehundar SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utvärdera det nya systemet för upphandling och placering av ledarhundar. Utredningen skulle också utreda vilka åtgärder som skulle kunna stimulera den privata uppfödningen av hundar lämpliga för tjänst hos statens myndigheter. Agronom Bo Genfors förordnades som särskild utredare fr.o.m. . Som experter i utredningen förordnades fr.o.m. departementssekreteraren (Försvarsdepartementet), chefen för hundtjänstenhet (Försvarsmakten), kemisten (), departementssekreteraren (), förbundsstyrelseledamoten (), poliskommissarien (), samordnaren för Kriminalvårdens hundverksamhet (), departementssekreteraren (), verkställande direktören () och handläggaren av minhanteringsfrågor (Myndigheten för samhällsskydd och beredskap). Biologen förordnades till sekreterare fr.o.m. . Utredningen har antagit namnet . Härmed överlämnas betänkandet Bättre marknad för tjänstehundar (SOU 2010:21). Utredningsuppdraget är nu slutfört. Uppläggning av arbetet............................................................ 2.2.1 En kort sammanfattning av Tjänstehunds- utredningen (SOU 2005:75)........................................ Vad har hänt ?.................................................... 2.3.3 Myndigheten för samhällsskydd och beredskap......... Myndigheten för samhällsskydd och beredskap .................... 6.1Olika typer av tjänstehundar för olika 6.1.1 Polisens och Försvarsmaktens hundar ........................ 6.1.2 och Kriminalvårdens hundar .................... Räddningshundar och hemvärnshundar ...................... 6.2 Statens ansvar för tillgången på tjänstehundar ....................... 6.2.1 Vem ska ansvara för att det finns tillräckligt med 6.3 Vad konstituerar en brist? 6.4Vilka brister kan vara relevanta för 6.5Olika metoder för att stödja och främja privat hundavel 6.5.2 Kan någon av ovanstående metoder vara relevanta Offentlig upphandling och konkurrens ................................. Slutsatser och förslag ................................................. Synskadades Riksförbunds myndighetsuppdrag.................... 7.2Har det tidigare funnits stimulansåtgärder riktade till privata uppfödare av tjänstehundar?....................................... 7.3Finns det några stimulansåtgärder till privata uppfödare av tjänstehundar? 7.4Vad kan göras för att stimulera privata uppfödare av 7.4.4 Hundekipage som rekryteras av brukshunds- 7.5 Andra frågor............................................................................. 7.6 Inrättande av ett avelsråd för statliga tjänstehundar.............. 7.6.1 Varför behöver ett avelsråd för statliga 7.6.2 Ett avelsråd bör inrättas ............................................... 7.6.3 Vilka uppgifter ska rådet ha?........................................ 7.6.4 Vilken sammansättning bör rådet ha? 7.6.5 Hur bör rådet arbeta?................................................... 7.6.6 Hur ska rådet organiseras?........................................... 7.6.7 Hur ska avelsrådet finansieras?.................................... 7.7 Att ta hänsyn till vid införande av förslagen .......................... Öppen offentlig upphandling ...................................... Finansiering av avelsrådet............................................. Öppen offentlig upphandling................................................ Ny organisation för inköp av polishundar............................ Avelsråd för tjänstehundar .................................................... Förslag avseende avelsråd för statlig avel/destinationsuppfödning/privat uppfödning för Myndigheten för samhällsskydd och Polisen används i betänkandet som ett samlande begrepp för samtliga polis- myndigheter, dvs. Generell beteckning i detta betänkande 1936–2007. Polisen, Försvarsmakten, och innan dessa köps in. heternas krav på hundarna skiljer sig är testerna för respektive myndighet olika. Fortlöpande kvalitetssäkring av tjänste- Provet genomförs för att hunden ska kunna fortsätta sin tjänst. Hundar som av olika anledningar inte funnit sig tillrätta i sitt första hem och därför säljs vidare. Det är dessa hundar som bland annat Polisen köper. Hundar som har sådana egenskaper att de är lämpliga att utbilda till tjänstehundar Hundar som används av Polisen, För- svarsmakten och väktarbolag. används bland annat för att spåra personer, söka försvunna personer, leta efter tappade, gömda eller stulna föremål samt skydd av förare. Hundar som används av Polisen och för att söka efter olika typer av sub- stanser, till exempel narkotika, spräng- medel och brännbara vätskor. Hundar som används av och Kriminalvården för att söka efter narkotika. Hundarna är utbildade till att söka efter minor och klusterbomber. Polisens beteckning för hundar som används för att söka efter människor som Utbildad för att söka efter människor i Regeringen beslutade att tillsätta en utredning för att utreda vilka åtgärder som skulle kunna stimulera den privata tjänstehundsaveln (Jo 2009:01). En särskild utredare fick uppdraget att: utvärdera om det nya systemet för upphandling och placering av ledarhundar, som trädde i kraft , har fått avsedda effekter, kartlägga vilka åtgärder som har vidtagits eller vidtas för att stimulera privata uppfödare att avla fram hundar som är lämpliga som tjänstehundar, så kallade tjänstehundsämnen och analysera vilka incitament och vilket stöd som eventuellt kan behövas för att få privata hunduppfödare att bedriva avel med och föda upp tjänstehundsämnen samt lämna förslag till hur ett system för att stödja och främja privat avel och uppfödning ska utformas. Som tjänstehundar definierades ledarhundar för synskadade samt hundar som tillhör staten och i huvudsak används inom Polisen Försvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och Kriminalvården. I begreppet ingår också hundar som tillhör en enskild person men som på grund av särskild förbindelse ska hållas till nämnda myndigheters förfogande. Är det brist på hundar? Användarna av tjänstehundar anser att det är svårt att få tag på tjänstehundsämnen, det vill säga hundar som har sådana egenskaper att de är lämpliga att utbilda till tjänstehundar. Min analys visar att det finns olika orsaker till att det kan uppstå brist på sådana hundar. Brist kan bero på att köparna söker efter hundar enbart i en begränsad geografisk region eller till en viss tidpunkt. En brist på utbud kan också finnas på grund av att berörda myndigheter inte är beredda att betala priser som begärs för befintliga hundar eller om det inte finns ett tillräckligt antal hundar. Min analys visar att i vart fall de två förstnämnda orsakerna föreligger från tid till annan. Olika kategorier av hundar Tjänstehundar är inte ett enhetligt begrepp. De kan delas in i olika kategorier. Polis- och försvarsmaktshundar har snarlika uppgifter och kan betraktas som en första kategori. Hundarna används för bevakningsändamål och för att skydda sin förare. De används också till att söka efter narkotika och sprängämnen samt spåra efter människor. De hundraser som används är i huvudsak och malinois. och Kriminalvårdens hundar används för att söka efter narkotika. Eftersom de har likartade uppgifter kan de därför betraktas som en andra kategori. De hundraser som används av dessa användare är i huvudsak och springer spaniel. Ledarhundar är en tredje kategori som () har ansvar för. är den vanligaste hundrasen bland ledarhundar. De hundar som används inom räddningstjänst och hemvärn är en fjärde kategori eftersom det är färdiga hundekipage, det vill säga hundförare och hund, som efterfrågas. Ekipagen rekryterar Svenska bland intresserade hundägare. Efter genomgången grundutbildning i brukshundsklubbarnas regi kontrakteras de av Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) respektive hemvärnet. Bland hundar inom räddningstjänst och hemvärn finns ett flertal raser representerade men vanligast är och . Slutligen utgör de minsökande hundar som MSB har i tjänst utomlands en femte kategori. Minhundarna är uteslutande av rasen malinois. Eftersom hundarnas användningsområden och därmed kraven på dem är olika samt att antalet tjänstehundar är litet anser jag att staten inte kan ha ett övergripande ansvar för att det finns tillräckligt många lämpliga tjänstehundsämnen. Med andra ord är tillgången på tjänstehundar inte en fråga av infrastrukturell art. I stället är det varje användare som får ta ansvar för sin egen försörjning av tjänstehundar. Det nya systemet för upphandling och placering av ledarhundar fungerar väl och några åtgärder behövs inte. har () ett myndighetsansvar vad gäller tilldelning och återtagande av ledarhundar. beslutade regeringen att öppen offentlig upphandling med förfrågningsunderlag skulle tillämpas vid inköp av ledarhundar. levererades så gott som samtliga ledarhundar av , vilket ägdes av som är ett företag med nära anknytning till SRF. Det har efter nyordningen inte varit svårt att få tag på tillräckligt med ledarhundar. Väntetiderna för att bli tilldelad en ledarhund efter det att beslut har fattats är tillfredställande. Priset per hund har i genomsnitt sjunkit . upphörde med sin verksamhet efter det att SRF fick sitt myndighetsansvar. SRF befinner sig därför inte längre i en potentiell jävsituation. Har det tidigare funnits eller finns det några stimulansåtgärder riktade till privata uppfödare av tjänstehundar? Det har inte förekommit några statliga stimulansåtgärder som riktat sig till privata uppfödare av tjänstehundar. finns inga stimulansåtgärder till privata uppfödare av tjänstehundar. Jag har konstaterat att det vare sig nu finns eller har funnits någon statlig stimulans för privata uppfödare av tjänstehundar. På grund av Försvarsmaktens relativt omfattande hunduppfödning är det det motsatta som gäller. På grund av den minskar staten marknadsutrymmet för nuvarande och potentiella uppfödare av brukshundar i allmänhet och tjänstehundar i synnerhet. Vad kan göras för att stimulera privata uppfödare av tjänstehundar? Det finns ingen enskild åtgärd som på ett enkelt sätt kan underlätta för privata uppfödare av tjänstehundsämnen. Den bästa stimulansen för de privata uppfödarna är ett ökat marknadstillträde. Detta kan åstadkommas genom en kombination av åtgärder hos de olika tjänstehundsanvändarna. Polisen ska centralisera sin anskaffning av polishundar till Polishundtjänsten som ligger under . Anskaffning av hundar ska ske genom öppen offentlig upphandling med förfrågningsunderlag. Polisen bör pröva att köpa åtminstone en del av sitt behov av hundar som valpar. Polisen behöver rekrytera cirka 100 tjänstehundar . ansvarar varje länspolismyndighet för att köpa polishundar till sin egen organisation. Polisen efterfrågar hundar som är ungefär gamla. De hundar som står till förfogande för inköp är så kallade omplaceringshundar för vilka det inte finns en etablerad marknadskanal. Polisen lägger därför mycket tid och resurser på att söka efter lämpliga hundar. För att få en bättre överblick över såväl utbud som efterfrågan av tjänstehundsämnen bör inköp av tjänstehundsämnen centraliseras och läggas under . Polisen bör tillämpa öppen offentlig upphandling med förfrågningsunderlag när de köper hundar. Därigenom tydliggörs vilka krav Polisen har så att uppfödare kan anpassa sin uppfödning för att möta dem. På så sätt skapas en marknadsplats för Polisens tjänstehundar. Polisen bör också pröva att köpa en del av sitt behov av tjänstehundsämnen som valpar. Ett motiv är att de då får tillgång till hela utbudet av hundar. Försvarsmakten ska enbart föda upp hundar för eget behov. Minskningen av uppfödningen bör ske i takt med att den privata uppfödningen av tjänstehundsämnen växer till. Försvarsmakten ska tillämpa öppen offentlig upphandling med förfrågningsunderlag när de köper hundar. Överlåter Försvarsmakten hundar ska marknadspris tas ut. Försvarsmakten rekryterade tidigare hundar på samma sätt som Polisen. har Försvarsmakten byggt upp en egen avelsbesättning av schäferhundar. Den har möjlighet att producera 400 valpar vilket är åtta gånger Försvarsmaktens årliga behov av hundar. Försvarsmaktens uppfödning medför att deras behov av att köpa schäferhundar, som är den vanligaste tjänstehunden, försvinner. Volymen på uppfödningen gör också Försvarsmakten till en konkurrent på marknaden för brukshundar i allmänhet och tjänstehundar i synnerhet. När Försvarsmakten säljer en hund till Polisen är priset som tas ut lägre än vad Polisen betalar för hundar från andra säljare. ska tillämpa öppen offentlig upphandling med förfrågningsunderlag när de köper hundar. och Kriminalvården bör samverka när det gäller inköp av hundar. och Kriminalvården använder hundar för att söka efter narkotika. Detta medför att de båda myndigheterna efterfrågar samma egenskaper hos hundarna. bör tillämpa öppen offentlig upphandling när de köper sina tjänstehundsämnen. Detta tydliggör vilka krav ställer och bör öka antalet potentiella leverantörer. har ett årligt behov av att köpa in cirka 10 hundar. Kriminalvårdens årliga behov av hundar är väsentligt lägre. En samordning med när det gäller öppen offentlig upphandling med förfrågningsunderlag skulle kunna vara fördelaktig. Endast ett upphandlingsunderlag skulle behöva göras och volymen hundar som ingår i upphandlingen skulle bli större. Hundekipage som rekryteras av brukshundsklubbarna Anskaffning av hundar till räddningstjänst och hemvärn ger inte anledning till några åtgärder. Hundar som används som räddningshundar av MSB och hundar som används inom hemvärnet rekryteras via brukshundsklubbar runt om i landet. I båda fallen är det personer som redan har hund och som är intresserade av att ingå i räddningsstyrkan eller i hemvärnet som rekryteras. Eftersom hundarna redan är inköpta när de potentiella hundförarna anmäler sitt intresse hos brukshundsklubbarna är inte hundförsörjningen för räddningshundsverksamheten och hemvärnet ett problem. I stället är det rekryteringen av personer som är den begränsande faktorn. Inrättande av ett avelsråd för statliga tjänstehundar Ett avelsråd för statliga tjänstehundar ska inrättas. Rådet ska vara ett nationellt samordningsorgan med rådgivande och stödjande verksamhet med uppgift att främja en väl fungerande marknad för statliga myndigheters behov av tjänstehundar. Rådet ska utarbeta råd i frågor om avel av hundar lämpade som tjänstehundar. Rådet ska också utarbeta rådgivande anvisningar för sådana tester av hundar som genomförs i samband med inköp av tjänstehundsämnen för att bedöma förmågan att tjänstgöra som tjänstehundar. Rådet ska även i övrigt stödja berörda myndigheter vid deras upphandling av tjänstehundar. Rådet ska organisera ett kontinuerligt informations- och erfarenhetsutbyte mellan berörda myndigheter och hunduppfödare. Uppfödare som förklarar sig beakta avelsrådets rådgivning ska vara ackrediterad uppfödare. Hundvalpar från ackrediterad uppfödare efter lämplig kombination av föräldradjur kan av rådet förklaras vara av certifierat ursprung. bör ha till syfte att öka tillgången på tjänstehundsämnen. Detta bör ske genom att rådet främjar ett målmedvetet avelsarbete som utförs gemensamt av uppfödare som anammar råd från avelsrådet. På så sätt kan hundarnas fysiska och mentala kapacitet långsiktigt förbättras. Vidare bör råd tas fram för vilka tester, testbanor och testare som bör användas för att bedöma hundars lämplighet som tjänstehundar. Ett avelsråd för statliga tjänstehundar bör vara ett nationellt samordningsorgan och därför arbeta genom rådgivning och inte genom föreskrifter eller andra bindande normer. Genom att beakta rådgivning från rådet kan en uppfödare öka sina möjligheter att med framgång delta i användarmyndigheternas kommande upphandlingar. Uppfödare som frivilligt beaktar avelsrådets rådgivning bör kunna ackrediteras av rådet. Ackrediterade uppfödare som får valpkullar efter hundar med goda avelsresultat bör kunna få dessa förklarade vara av certifierat ursprung av rådet. Rådet bör vara partsammansatt och verksamheten bör ha stöd i författning. Ordförande i rådet utses av regeringen. ledamöter utses även de av regeringen. Två av dem utses av regeringen efter förslag från tjänstehundsanvändare, en efter förslag från uppfödare och en efter förslag från . Rådet bör vara självständigt och fristående i förhållande till de olika intressenterna. Rådet bör därför vara organiserat utanför användarmyndigheterna. Jag föreslår att rådet avtalar med om lokaler och administration. Testerna bör finansieras av avgifter. Rådets övriga verksamhet bör finansieras av anslag från statsbudgeten. Medlen tas från UO 6 Försvar och samhällets krisberedskap och anläggningar och förs över till UO 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar. Inköp genom öppen offentlig upphandling Den ekonomiska konsekvensen av att gå över till att köpa hundar genom öppen offentlig upphandling med förfrågningsunderlag är svår att förutspå. Vanligen brukar tillgången öka och priserna sjunka när man övergår till att handla upp en produkt i konkurrens. Detta var fallet när ledarhundar började köpas genom öppen offentlig upphandling. Emellertid är det på kort sikt osäkert hur stor tillgången på tjänstehundsämnen är vilket kan medföra att priserna inte kan sänkas jämfört med . En övergång till öppen offentlig upphandling med förfrågningsunderlag kommer att ställa nya administrativa krav på hundföretagen. Bland annat kan underlagen förutses bli omfattande vilket kräver kunskaper för att sätta sig in i dess konsekvenser. Minskning av Försvarsmaktens hunduppfödning Jag bedömer det vara fördelaktigt om minskningen av Försvarsmaktens hunduppfödning sker i takt med att tillgången på tjänstehundsämnen från privata uppfödare växer till. Därför bör minskningen ske gradvis, under ett par års tid. Detta får till konsekvens att finansieringen av avelsrådet måste få en övergångslösning. Förslagen är statsfinansiellt neutrala. Den föreslagna minskningen av försvarsanslaget motiveras med att Försvarsmakten inte längre ska bedriva hundavel och därmed kan minska sina kostnader utan att det får menlig effekt på dess anskaffning av tjänstehundar. förordning (2010:000) om avelsrådet för statliga tjänstehundar Härigenom föreskrivs följande. 1 § för statliga tjänstehundar är ett nationellt samordningsorgan som har till uppgift att genom rådgivande och stödjande verksamhet främja en väl fungerande marknad för statliga myndigheters behov av tjänstehundar. 1.utarbeta råd i frågor om avel av hundar lämpade att vara tjänstehundar, 2.utarbeta rådgivande anvisningar angående sådana tester av hundar som ska utföras i samband med berörda myndigheters upphandling av tjänstehundar, 3.tillhandahålla tester enligt 2, 4.även i övrigt stödja berörda myndigheter i fråga om deras upphandling av tjänstehundar, samt 5.organisera kontinuerligt informations- och erfarenhetsutbyte mellan berörda myndigheter och hunduppfödare. 2 § Rådgivning enligt 1 § andra stycket 1 och 2 ska beaktas av de statliga myndigheter med tjänstehundsverksamhet som enligt 6 § 1 representeras i rådet. 3 § Uppfödare av hundar som har förklarat att de kommer att beakta rådgivning enligt 1 § andra stycket 1 ska av rådet förklaras vara av rådet ackrediterade uppfödare. En ackrediterad uppfödare som inte längre beaktar rådets rådgivning i sitt arbete ska av rådet förklaras inte vara en av rådet ackrediterad uppfödare. Rådet ska ansvara för en förteckning över ackrediterade uppfödare. 4 § Erhåller en ackrediterad uppfödare en kull hundvalpar efter en kombination av avelsdjur som kan förväntas ge hundvalpar lämpliga att bli tjänstehundar ska rådet förklara valpkullen vara av certifierat ursprung. Rådet ska ansvara för att certifierade valpkullar förtecknas. 5 § Rådet ska ledas av en ordförande som utses av regeringen för en bestämd tid, högst . 6 § Regeringen utser till övriga ledamöter, för en bestämd tid om högst , 1.två ledamöter som representerar , Förvarsmakten, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, och Kriminalvården, efter gemensamt förslag från dessa, 2.en ledamot som representerar uppfödare av hundar, efter förslag av , samt 3.en ledamot som är sakkunnig i husdjursförädling eller avelsfrågor, efter förslag av . 7 § Vid rådet får det till stöd för arbetet finnas en referensgrupp bestående av sakkunniga och uppfödare, vilka utses av rådet. 8 § Rådet sammanträder efter kallelse av ordföranden. 9 § Rådet är beslutfört när ordföranden och minst tre fjärdedelar av de övriga ledamöterna är närvarande. Om rådet inte är enigt om ett beslut, ska omröstning ske. Vid omröstning ska den mening gälla som omfattas av mer än hälften av ledamöternas röster. Vid lika röstetal har ordföranden utslagsröst. Den ledamot som vill anmäla avvikande mening ska göra det innan sammanträdet med rådet avslutas. 10 § Det ska föras protokoll över rådets sammanträden. 11 § Rådet ska upprätta en arbetsordning. 12 § Rådet ska ha ett kansli som leds av ordföranden. Rådet får utse sekreterare och andra föredragande. Rådet får träffa avtal med om att klubben tillhandahåller rådet lokaler och administrativt stöd samt om rådets användande av klubbens hund- och avelsdata. Denna förordning träder i kraft . Enligt direktiven som bifogas i sin helhet var mitt uppdrag att: utvärdera om det nya systemet för upphandling och placering av ledarhundar, som trädde i kraft , har fått avsedda effekter, kartlägga vilka åtgärder som har vidtagits eller vidtas för att stimulera privata uppfödare att avla fram hundar som är lämpliga som tjänstehundar, så kallade tjänstehundsämnen och analysera vilka incitament och vilket stöd som eventuellt kan behövas för att få privata hunduppfödare att bedriva avel med och föda upp tjänstehundsämnen samt lämna förslag till hur ett system för att stödja och främja privat avel och uppfödning ska utformas. Om jag bedömde att det behövs visst stöd från statens sida för att täcka behovet av tjänstehundsämnen ska även konkreta förslag lämnas till hur en statlig samordning av tjänstehundsverksamheten ska organiseras. Denna samordning bör begränsas till en stödjande och rådgivande funktion medan privata aktörer bör ges det praktiska ansvaret för uppfödningen. Privata hunduppfödare bör även ges det praktiska ansvaret för aveln, om inte utredaren finner särskilda skäl som talar emot det. Som tjänstehundar definierades ledarhundar för synskadade samt hundar som tillhör staten och i huvudsak används inom Försvarsmakten, Polisen, , Kriminalvården eller Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. I begreppet ingår också hundar som tillhör en enskild person men som på grund av särskild förbindelse ska hållas till nämnda myndigheters förfogande. Jag har analyserat marknaden för tjänstehundar och därvid koncentrerat mig på hur det årliga tillskottet rekryteras av respektive användarmyndighet. Jag har tittat på begränsningar i marknadstillträde och dess orsaker. Mot bakgrund av vad jag funnit lämnar jag förslag till förbättringar. Det blev under utredningens gång tydligt att en huvuduppgift var att kartlägga incitament för att stimulera privata uppfödare av tjänstehundar. Utredningen fick också i uppgift att utvärdera det nya systemet för upphandling och placering av ledarhundar som infördes . Denna uppgift skiljer sig i viss mån från det övriga uppdraget. Utvärderingen har visat på praktiska generella erfarenheter av hur öppen offentlig upphandling med förfrågningsunderlag och anbudsförfarande kan fungera.