sou · GYB365 · 2010-10-13 00:00:00 — Det är med hänsyn till arbetsuppgifternas komplexitet och behovet av rätts- säkerhet och kvalitet för klienterna viktigt att kunna ställa krav på utbildning och lämplighet för dem som ska arbeta med handlägg- ning, inklusive utredningar, av ärenden och beslutsfattande för social- nämndens räkning. Att tydliggöra vilken kunskap, vilka färdigheter och vilket förhållningssätt som behövs för detta arbete ökar förut- sättningarna för att brukaren får insatser av god kvalitet. Vi bedömer därför att ett krav på viss kompetens är nödvändigt utifrån det övergripande intresset att säkerställa kvaliteten och rättsäkerheten för dem som vänder sig till eller ansöker om insatser enligt LSS. Könsfördelningen bland den personal inom och verksamhet enligt LSS som berörs av våra förslag framgår av tabell 22.1. I övrigt medför utredningens förslag i den här delen inte några konsekvenser i de avseenden som nämns i kommittéförord- ningen (1998:1474). 29.1Förslaget till lag om alternativa behandlingsformer I bestämmelsen, som har behandlats i avsnitt 18.4, anges tillämp- ningsområdet för lagen. Lagen gäller inte den som enligt 1 kap. 4 § patientsäkerhetslagen (2010:659) tillhör hälso- och sjukvårdsperso- nalen. I paragrafen anges vad som avses med alternativa behandlingsformer. Det utesluter sådan behandling som enbart syftar till välbefinnande. Motiven finns i avsnitt 18.4.3. Paragrafen motsvarar 5 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659). Förarbeten finns i prop. 2009/10:210 s. 205 f. och prop. 1997/98:109 s. 104 f. och 159 f. Av paragrafen framgår att det ska finnas ett frivilligt register över utövare av alternativa behandlingsformer. Regeringen bemyndigas att meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för inrättandet av ett register enligt 4 §. Bestämmelsen motsvarar 10 kap. 6 § patientsäkerhetslagen (2010:659). Förarbeten till bestämmelsen finns i prop. 1997/98:109 s. 110 ff. och s. 178 samt i prop. 2009/2010:210 s. 244. Bestämmelsen motsvarar 10 kap. 7 § patientsäkerhetslagen (2010:659). Förarbeten till bestämmelsen finns i prop. 1997/98:109 s. 178. Bestämmelsen motsvarar 10 kap. 8 § patientsäkerhetslagen (2010:659). Förarbeten till bestämmelsen finns i prop. 1997/98:109 s. 110 ff. och s. 178 samt prop. 2009/10:210 s. 245. Bestämmelsen motsvarar 10 kap. 13 § 5 p. patientsäkerhetslagen (2010:659). Förarbeten till bestämmelsen finns i prop. 1995/96:176 s. 100 f. och 1997/98:109 s. 180 f. Bestämmelsen motsvarar 10 kap. 14 § patientsäkerhetslagen (2010:659). Förarbeten till bestämmelsen finns i prop. 1997/97:109 s. 180. 29.2Förslaget till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) Bestämmelsen är ny. Inom ramen för EU-medlemskapet har ett åtagande att uppfylla minimikraven för utbildningar inom regle- rade yrken. Den kliniska tjänstgöringen är grunden i specialiserings- tjänstgöringen och ansvaret för att tillhandahålla platser regleras härmed i lag. Se avsnitt 19.7.4. 29.3Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade Bestämmelsen är ny. Av den framgår ett krav på en lägsta utbildnings- nivå hos dem som utför uppgifter inom verksamhet enligt LSS som innebär myndighetsutövning. De uppgifter som berörs är utredningen och bedömningen av behovet av insatser eller andra åtgärder samt uppföljning av pågående, beslutade insatser. För dem som redan i dag arbetar med sådana uppgifter men som inte har erforderlig ut- bildning blir bestämmelsens övergångsregel aktuell, se nedan. Annan relevant examen på grundnivå i högskolan, enligt hög- skoleförordningen (1993:100), innebär att en sådan examen måste innehålla kurser i bl.a. socialt arbete, förvaltningsrätt och socialrätt. Omfattningen och innehållet får preciseras i verkställighetsföre- skrifter. Andra stycket syftar till att garantera att de som självständigt utför sådana arbetsuppgifter som avses i första stycket har för uppgiften tillräcklig erfarenhet. Det är socialnämnden som ansvarar för att den som utför uppgifterna har tillräcklig erfarenhet och att den som sak- nar sådan erfarenhet erbjuds lämplig introduktion och stöd i yrket. Den introduktion som avses ska vara noggrant planerad och inne- fatta stöd för att underlätta för den anställde att successivt ta ansvar för arbetsuppgifterna på egen hand. Motiven finns i avsnitt 27.3.3. Motiven till bestämmelsen finns i avsnitt 27.4. En socialsekreterare som före ikraftträdandet av denna lag anställts för att utföra de uppgifter som anges i 6 b § första stycket ska till och med den 31december 2018 anses behörig att utföra de angivna uppgifterna. 29.4Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Bestämmelsen är ny. Av den framgår ett krav på en lägsta utbildn- ingsnivå hos dem som utför uppgifter inom som inne- bär myndighetsutövning. De uppgifter som berörs är bedömning av om en utredning ska inledas, genomförande av utredningen och den avslutande bedömningen av behovet av insatser eller andra åtgärder samt uppföljning av pågående, beslutade insatser. För dem som arbetar med sådana uppgifter men som inte har erforderlig ut- bildning blir bestämmelsens övergångsregel aktuell, se nedan. Annan relevant examen på grundnivå i högskolan, enligt högskole- förordningen (1993:100), innebär att en sådan examen måste inne- hålla kurser i bl.a. socialt arbete, förvaltningsrätt och socialrätt. Om- fattningen och innehållet får preciseras i verkställighetsföreskrifter. Andra stycket syftar till att garantera att de som självständigt utför sådana arbetsuppgifter som avses i första stycket har för uppgiften tillräcklig erfarenhet. Det är socialnämnden som ansvarar för att den som utför uppgifterna har tillräcklig erfarenhet och att den som saknar sådan erfarenhet erbjuds lämplig introduktion och stöd i yrket. Den introduktion som avses ska vara noggrant planerad och inne- fatta stöd för att underlätta för den anställde att successivt ta ansvar för arbetsuppgifterna på egen hand. Motiven finns i avsnitt 27.3.3. Motiven till bestämmelsen finns i avsnitt 27.4. En socialsekreterare som före ikraftträdandet av denna lag anställts för att utföra de uppgifter som anges i 3 kap. 3 a § första stycket ska till och med anses behörig att utföra de angivna uppgifterna. 29.5Förslag till lag om ändring patientsäkerhetslagen (2010:659) Ändringen är en följd av att bestämmelserna om begränsningar i rätten för andra än hälso- och sjukvårdspersonal att vidta vissa hälso- och sjukvårdande åtgärder i 5 kap. har överförts till den föreslagna lagen om alternativa behandlingsformer. Paragrafen är ny och innebär ett förbud mot att vid marknads- föring av verksamhet använda skyddade yrkestitlar och sådana som kan förväxlas med dessa på ett sådant sätt att det oriktigt ger sken av att verksamheten utövas av legitimerad hälso- och sjukvårdspersonal. Ändringen är föranledd av att 10 kap. 6 § upphävs och bestämmel- serna överförs till den föreslagna lagen om alternativa behandlings- former. Ändringen är en följd av att bestämmelserna om förbud att utöva viss verksamhet överförs till den föreslagna lagen om alternativa behandlingsformer. 29.6Förslag till förordning om ett nationellt register över utövare av alternativa behandlingsformer Bestämmelsen anger förordningens innehåll. Av bestämmelsen framgår att organisationer ska kunna delta i regi- stret och yrkesutövare ska kunna registreras. Registret över utövare av alternativa behandlingsformer ska föras av som även ska vara personuppgiftsansvarig för be- handlingen av personuppgifter i registret. Innebörden av person- uppgiftsansvaret framgår av personuppgiftslagen. ska även i övrigt handlägga ärenden enligt förordningen såsom god- kännande av organisationer och ansökningar om registrering. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 18.2.11. I paragrafen anges förhållandet mellan personuppgiftslagen och den aktuella förord- ningen på så sätt att personuppgiftslagen gäller om inget annat sägs i förordningen eller i föreskrifter som meddelats med stöd av den eller annars enligt 2 § personuppgiftslagen. Bestämmelsen anger vilken typ av uppgifter som registret ska inne- hålla. Innebörden av denna bestämmelse, som har behandlats i avsnitt 18.2.11, är att uppgifterna i registret ska finnas tillgängliga via Internet. en viss typ av personuppgifter får dock inte publiceras på Internet. Med samordningsnummer avses sådana uppgifter som anges i 18 a § folkbokföringslagen (1991:481). Genom denna bestämmelse ges yrkesorganisationer inom området för alternativ- och komplementärmedicin möjlighet att, enligt de för- utsättningar som regleras i förordningen, delta i registret. I bestäm- melsen, som utförligt har behandlats i avsnitt 18.2.5 anges de villkor som måste vara uppfyllda för att dessa organisationer ska godkännas och vad som aves med ett deltagande i registerordningen. I bestäm- melsens inledning anges grundförutsättningarna för att organisatio- nen ska få delta och i de följande fem punkterna, som samtliga måste vara uppfyllda, anges krav på att organisationerna ska ha stadgar med visst innehåll. Bestämmelsen i andra stycket reglerar att även s.k. paraplyorganisationer kan delta i registret. medlemmar består av ut- övarnas yrkesorganisationer. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 18.2.7. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 18.2.8. Bestämmelsen behandlas i avsnitt 18.2.7. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 18.2.8. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 18.2.7. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 18.2.8. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 18.2.8. Bestämmelsen har behandlats i kapitel 28. Paragrafen innehåller bestämmelser om rättelse och skadestånd vid behandling av personuppgifter. I bestämmelsen anges vilka olika beslut enligt denna förordning som får överklagas. Personuppgiftslagens bestämmelse om rättelse och skadestånd ska gälla även då uppgifter behandlas i strid mot denna förordning. Genom bestämmelsen bemyndigas att meddela vissa ytterligare föreskrifter. 29.7Förslag till förordning om ändring i högskoleförordningen(1993:100) Ändringen är föranledd av att utbildningen till tandhygienist för- längs från 2 till . Motiven finns i kapitel 20. 29.8Förslag till förordning om ändring i förordningen (1998:1513) om yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens område Ändringen innebär att bemyndigas att meddela före- skrifter om indelning och benämning av de specialiteter inom vilka specialistkompetens kan uppnås samt om vad som ska krävas för att bevis om specialistkompetens. I vilken omfattning forskarmeriter kan tillgodoräknas inom ramen för utbildningen får meddela närmare föreskrifter om. Genom ett tillägg bemyndigas att även meddela föreskrifter om kompetenskrav optiker för behörighet att förordna läkemedel. 29.9Förslag till förordning om ändring i förordningen (1999:1134) om belastningsregister Bestämmelsen är ny och ger och sådan landstings- nämnd som i vissa fall beslutar om förordnande enligt 4 kap. 4 § patientsäkerhetslagen tillgång till vissa uppgifter ur belast- ningsregistret. 29.10Förslag till förordning om ändring i socialtjänstförordningen (2001:937) Bestämmelserna innehåller regler om godkännande enligt direktivet 2005/36/EG om erkännande av yrkeskvalifikation. Bestämmelserna reglerar godkännande av utbildning från tredje land. 29.11Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:607) med instruktion för I en ny sjätte punkt anges myndighetens uppgift att ansvara för ett register över utövare av alternativa behandlingsformer. 29.12Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:1243) med instruktion för Genom tillägget i bestämmelsen ges det nationella rådet även upp- giften att bistå i frågor om tandläkarnas specialise- ringstjänstgöring. Ledamöterna i rådet ska utses på förslag från företrädare för tand- vården, dvs. organisationer för yrkesutövarna, och myndigheter. Om frågor om läkares respektive tandläkares specialiseringstjänstgöring ska avhandlas vid samma tillfälle får avgöras av rådet. Särskilt yttrande av och (Kommuner och Landsting) Utgångspunkten för uppdrag är enligt direktivet till utredningen att vård och omsorg ska kännetecknas av hög patientsäkerhet och högt förtroende hos allmänheten. Beslut i ska präglas av hög kvalitet och rättssäkerhet. För att uppnå detta behövs bl.a. ett regelverk för behörighet för den per- sonal som arbetar inom dessa sektorer. Som experter i utredningen anser vi att utredningens förslag om att i lag ställa krav på socionomexamen eller annan relevant examen på minst grundnivå i högskolan för personal inom som arbetar med myndighetsutövning inte är tillräckligt utredd. Vidare ställer vi oss inte bakom utredningens förslag om att i lag reglera hur och i vilken omfattning arbetsgivaren ska vara skyldig att ge oerfarna socialsekreterare lämplig introduktion och stöd. Vilken kompetens som behövs och hur arbetet ska organiseras, för att kravet på hög kvalitet och rättssäkerhet upprätthålls, är en fråga för arbetsgivaren och inte en fråga för lagstiftaren. Det gäller också vilken introduktion och vilket stöd som ska ges till oerfarna socialsekreterare. Det är viktigt att det sker utifrån socialsekreterarens individuella behov och arbetsuppgifter. Vilken högskoleutbildning som krävs för arbetsuppgifterna måste bedömas av arbetsgivaren. Det kan inte göras på nationell nivå av och , som föreslås i utredningen. Att låsa fast kompetenskrav med hjälp av lagstiftning försvårar flexibilitet, utveckling och anpassning till nya krav. Det finns inte tillräckliga bevis för att ett sådant lagstadgat krav ökar kvaliteten och rättssäkerheten. Vi delar till fullo utredningens bedömning av att välutbildad och kompetent personal behövs för att garantera hög kvalitet och rätts- säkerhet inom . Vi delar också utredningens bedömning av att stöd och lämplig introduktion är viktigt för att oerfarna socialsekreterare successivt ska kunna ta eget ansvar och arbeta självständigt. De personliga behoven hos klienterna är individuella, skiftande och komplexa. Detta ställer därför särskilda krav på kompetens och erfarenhet hos socialtjänstpersonalen. För att kunna tillgodose de skiftande behoven utifrån ett holistiskt synsätt krävs personal med olika kompetenser som samarbetar i team med klienten som en själv- klar part i teamet. är en dynamisk verksamhet och påverkas av en mängd olika faktorer. De lokala behoven och förutsättningarna ser olika ut över landet liksom sätten att lösa behov av kompetens. Utbildning till socionom, socionomprogrammet, ges vid flera läro- säten i landet. Det är en yrkesinriktad generalistutbildning för socialt arbete. Lärosätena är självständiga och kvaliteten på utbildningen varierar. En genomförd utvärdering av visar på allvarliga brister och flera lärosäten har fått sin examensrätt ifråga- satt. Utredningens förslag innebär stora kostnader för kommunerna. Finansieringsprincipen måste gälla. Som alternativ till utredningens förslag avseende lagstadgade krav på utbildning och introduktion anser vi att -en kartläggning vore att föredra där goda exempel lyfts fram på hur hög kvalitet och rättssäkerhet kan uppnås inom samt hur god introduktion och individuellt anpassat stöd kan ges till oerfarna socialsekreterare. -högskolorna bör ges i uppdrag att i samarbete med arbetsgivarna ta fram relevanta kurser inom området. Högskolorna bör erbjuda kurserna inom det reguljära utbildningsutbudet i former som underlättar för anställda att kombinera arbete, studier och fritid. -socionomutbildningen måste ses över i syfte att öka kvaliteten på innehållet i utbildningen framför allt den del som rör myn- dighetsutövning. -fortsatt forskning och utveckling inom området ska stimuleras. SOU 1956:29 Lag om rätt att utöva läkekonsten SOU 1981:9 Enhetligt huvudmannaskap för högskolan – Förstatligande av de medellånga vårdutbildningarna Betänkande av SOU 1983:33 Kompetens inom hälso- och sjukvården Betänkande av1981 års behörighetskommitté SOU 1987:12 Legitimation för vissa kiropraktorer SOU 1989:60 Huvudbetänkande från alternativmedicinkommittén SOU 1989:61 Hälsohem Bilaga till SOU 1989:60 SOU 1989:62 Alternativa terapier i Bilaga till SOU 1989:60 SOU 1989:63 Värdering av alternativmedicinska teknologier Bilaga till SOU 1989:60 SOU 1995:58 Om yrkesroller och arbetsfält inom SOU 1996:138 Ny behörighetsreglering på hälso- och sjukvårdens område m.m. SOU 2002:14 Statlig tillsyn. Granskning på medborgarnas uppdrag. Delbetänkande av 2002:53 Tandvården till Slutbetänkande av utredningen 2000 SOU 2004:123 Ett nationellt register över yrkesutövare av alternativ- eller komplementärmedicin SOU 2005:81 Källan till en chans – Nationell handlinsplan för den sociala barn- och ungdomsvården Betänkande av sociala barn- och ungdomskommittén SOU 2006:27 Stöd till hälsobefrämjande tandvård Delbetänkande av Utredningen om ett nytt tandvårdstöd för vuxna SOU 2006:100 Ambition och ansvar Nationell strategi för utveckling av samhällets insatser till personer med psykiska sjukdomar och funk- tionshinder Slutbetänkande av Nationell psykiatrisamordning SOU 2008:52 Legitimation och skärpta behörighetsregler SOU 2008:117 PATIENTSÄKERHET Vad har gjorts? Vad behöver göras? SOU 2009:68 Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU) Ds 1988:30 Tandhygienisten i framtidens tandvård Ds 1991:81 Sjuksköterskeutbildningen Ds 1999:44 Den ljusnande framtid är vård, Om vård och omsorg – en arbetsmarknad i utveckling Ds 2004:28 Legitimation och skyddad yrkestitel Ds 2009:13 Konsumenttjänster m.m. Legitimation för cytodiagnostiker /1789/HS Legitimation för lärare och förskollärare 2010/2818/S 1915:85 Bihang till protokoll 1915. 1960:141 Förslag till lag om behörighet att utöva läkaryrket m.m. 1969:35 angående vidareutbildning och fördelning av läkare m.m. 1971:30 förslag till lag om allmänna förvaltningsdomstolar, m.m. 1978/79:220 om samhällets tillsyn över hälso- och sjukvårds- personalen m.fl. 1979/80:1 om 1981/82:97 om hälso- och sjukvårdslag m.m. Prop. 1983/94:16 om fastighetsmäklare 1983/84:179 om lag om behörighet att utöva yrke inom hälso- och sjukvården m.m. 1988/89:96 om legitimation för vissa kiropraktorer m.m. Prop. 1988/89:138 om riktlinjer för specialiseringstjänstgöring för 1990/91:14 om ansvaret för service och vård till äldre och handikappade m. m. 1990/91:138 om vissa tandvårdsfrågor 1991/92:100 med förslag till statsbudget för /93 Prop. 1992/93:159 om stöd och service till vissa funktionshindrade Prop. 1993/94:117 Inkorporering av och andra 1993/94:149 Åligganden för personal inom hälso- och sjuk- vården m.m. 1993/94:177 Utbildning och forskning – Kvalitet och kon- kurrenskraft 1993/94:218 Psykiskt stördas villkor 1995/96:176 Förstärkt tillsyn över hälso- och sjukvården Prop. 1996/97:124 Ändring i socialtjänstlagen 1997/98:5 Läkarnas vidareutbildning 1997/98:109 Yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens om- råde 1999/00:56 Vissa hälso- och sjukvårdsfrågor 2000/01:71 Nytt huvudmannaskap för vårdhögskoleutbild- ningar 2004/05:1 Budgetpropositionen Prop. 2004/05:162 Ny värld – ny högskola 2005/06:43 Legitimation och skyddad yrkestitel 2005/06:63 Anmälningsskyldighet, säkerhet och tillsyn inom psykiatrisk tvångsvård 2006/07:129 Utveckling av den social barn- och ungdoms- vården 2007/08:49 Statligt tandvårdsstöd 2007/08:110 En förnyad folkhälsopolitik 2009/10:79 En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn 2009/10:139 Fokus på kunskap – kvalitet i den högre utbild- ningen 2009/10:210 Patientsäkerhet och tillsyn 1997/98:SoU22 Yrkesverksamhet på hälso- och sjukvårdens om- råde 2005/06:SoU10 Legitimation och skyddad yrkestitel /08:SoU9 Statligt tandvårdsstöd 2007/08:SoU10 Hälsostrategi för EU 2008–2013 2008/09:SoU18 : Den europeiska arbetskraften inom vården /10:FiU12 En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn Rådets rekommendation (EG) nr 10120/09 av om patientsäkerhet och förebyggande kontroll av vårdrelaterade in- fektioner Allvarlig brottslighet som hinder mot att genomgå högskoleutbild- ning (2009:20 R). Arbetskraftsbarometern 09 Utsikterna på arbetsmarknaden för 72 utbildningar. För en kunskapsbaserad socialtjänst. Redovisning av ett regerings- uppdrag åren 2001–2003. Handläggning och dokumentation inom . Social- styrelsen; 2008 Högskoleutbildningar inom vård och omsorg- en utredning (1997:2 R). Högskoleutbildningarna och arbetsmarknaden (2009:5R). Högskole- verket; 2009 Individ- och familjeomsorg, lägesrapport . ; 2008 Kompetensförsörjning inom kommunernas vård och omsorg om äldre, lägesrapport . SOU 2010:65 Litteratur- och källförteckning Kompetens i de sociala professionerna, . Social- styrelsen; 2004 Landstingens uppsökande verksamhet och nödvändig tandvård. Legal Status of Traditional Medicine and Complementary/Alternative Medicine: A . Nationellt stöd för kunskapsutveckling inom . Social- styrelsen; 2000 Ohälsa och sjukvård 1980–2005. ; 2006 Investera nu! Handlingsplan för kompetensförsörjning inom vård Rapport från tillsyn av hälso- och sjukvården –2009. Rapporter från , /10:RFR3 Redovisning av uppdraget att utreda vissa frågor rörande psyko- logisk och psykoterapeutisk verksamhet (S 2001/11151/HS). Sjuksköterskors specialistutbildning – vilket slags examen? (2010:5 R) ; 2010 Social omsorgsutbildning och socionomutbildning, en översyn (2003:29R). Synundersökning och synhjälpmedel – Optikerns arbetsuppgifter (S2006/10277/HS). Tandläkarnas specialistutbildning – En översyn. ; 2006 Tandvård och konkurrens (2004:1) ; 2004 Tandvården i . Vuxnas mun- och tandhälsa samt attityder till tandvård. En tvärsnittsstudie i avseende 35-, 50-, 65-, 75- och 85-åringar samt analys av per- sonalresurser inom tandvården . ; 2008 Tillgång på: specialistsjuksköterskor och röntgensjuksköterskor 2007. Ung novis eller gammal och vis? – en kartläggning av kompetens hos personal som arbetar med myndighetsutövning för barn och unga. Utbildningar inom vård och omsorg – en uppföljande utvärdering (2000:5 R). Utvidgad kompetens för tandhygienister – förutsättningar för en försöksverksamhet. Utvärdering av grundutbildningar i medicin och vård vid svenska universitet och högskolor. Del 1: Den nationella bilden (2007:23 R). Utvärdering av socionomutbildningen vid svenska universitet och högskolor (2009:36R). Utvärdering av tandläkarutbildning och odontologisk grund- och forskarutbildning i (2005:18 R). Vem får göra vad i hälso- och sjukvården och tandvården? Social- styrelsen; 2004 Vårdutbildningar i högskolan – en utvärdering (1996:7 R). En analys av barnmorskors, sjuksköterskors, läkares, tandhygienisters och tandläkares arbetsmarknad. Social- styrelsen; 2009 En analys av barnmorskors, sjuksköterskors, läkares, tandhygienisters och tandläkares arbetsmarknad. Social- styrelsen; 2010 Den komplementära medicinens utbredning och tillämpning inom landets landsting (rapport LF). ; 2001 Stockholmare och den komplementära medicinen. Complementary and Alternative Medicine (). Forsknings- rådet för arbetsliv och socialvetenskap (FAS); 2007 : Biverkningspanorama vid Alternativmedicinsk verk- samhet, Svenska förlag; 1989 How are European patients safeguarded when using comple- mentary and alternative medicine ()? Jurisdiction, super- vision an reimbursement status in the EEA area (EU and EFTA) and ; , CAM-CANCER Con- sortium; 2005 Behovet av bestämmelser för alternativa vårdmetoder. Rapport av arbetsgruppen för att utreda behovet av lagstiftning om alter- vårdmetoder. Finländska Social- och hälsovårdsministeriets rapport 2009:17 JO:s ämbetsberättelse 2001/02 NOU 2009:8 Kompetanseutvikling i NOU 1998:2 Alternativ medisin 27 (2002–2003) Om lov om alternativ behandling av sykdom mv. WHO Traditional Medicine Strategy 2002–2005 Trygghet och säkerhet för individen – behörighet för personal i hälso- och sjukvård Vård och omsorg ska kännetecknas av en hög patientsäkerhet och ett högt förtroende hos allmänheten. Likaså ska beslut i social- tjänsten präglas av hög kvalitet och rättssäkerhet. För att uppnå detta behövs bl.a. ett regelverk för behörighet för den personal som arbetar inom dessa sektorer.