sou · GYB319 · 2010-02-23 00:00:00 — Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan från Delegationen för jämställdhet i skolan SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice DEJA – Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08) har bland annat till uppgift att lyfta fram kunskap om jämställdhet och genus i skolan. Vilken bild av kvinnor och män får dagens skolelever genom sina historieböcker? Den frågan har , professor emeritus i historia, behandlat efter ett uppdrag från delegationen. Det är en nedslående bild som ges i rapporten. I vissa av böckerna förmedlas bilden av de historiska epokerna som en värld där det knappast verkar ha förekommit kvinnor över huvud taget. De frågor som väcks vid läsningen av rapporten är exempelvis: Hur påverkas elever av att möta en enkönad bild av historien? Varför glöms kvinnorna bort? Och hur skulle vår historia beskrivas om den sågs ur ett jämställt perspektiv? Denna rapport är den första i en serie av forskarrapporter från DEJA. Rapporterna ska behandla olika aspekter av genus och jämställdhet i skolan. Rapporterna kommer alla att publiceras , och föregår Delegationens slutbetänkande, som överlämnas till regeringen . Syftet med rapporterna är att bidra till ny kunskap samt sammanställa och sprida kunskap och därigenom stimulera diskussionen om jämställdhet och genus i skolan. Författarna står själva för innehållet i rapporterna. Ytterligare information om vår delegation finns på webbplatsen . DEJA – Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08) Kort om innehållet ............................................................... Egna erfarenheter och diskussion om eventuellt jäv....................... Frågeställningar och uppläggning ........................................ Bokens förord och uppläggning....................................................... Namngivna kvinnor och män i register m.m................................... Personnamn i register: 14 kvinnor och 235 män.................... Marginalnotiser: kvinnor nämns 20 gånger, män 97.............. Bildtexter: 21 kvinnor och 201 män namngivna .................... Konstnärer och författare........................................................ Ingresser (inledningar) ............................................................ De anonyma människorna ............................................................ Kvinnan som pendang till mannen................................................... Tolv specialavsnitt om kvinnor ............................................... Mannen genom tiderna? Namngivna kvinnor utan genusperspektiv............................. Livsvillkor och reformer.......................................................... Motsägande om kvinnors roll ................................................. Mänskligt blir manligt....................................................................... Inte ens ..................................................... 40 Inget om kvinnliga politikers betydelse ................................. Lärarhandledning Människan genom tiderna ......................... Att undervisa i historia kurs A ......................................................... Tre andra läroböcker........................................................... Kvinnonamn i register....................................................................... Svenska kvinnonamn: och framåt ................................... Kvinnonamn i register allmän historia ............................................. Närläsning av böckernas innehåll ..................................................... Sammanfattning: En föråldrad kvinnosyn ....................................... Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia: Få namngivna kvinnor....................................................................... Kvinnors insatser förbigås ................................................................ Läroplan och kursplaner följs inte.................................................... Avslutande reflektion om effekter på eleverna................................ Granskningen omfattar fyra läroböcker och en lärarhandledning i historia. Två av läroböckerna och lärarhandledningen är avsedda för A-kursen på gymnasiet. De två andra granskade läroböckerna är avsedda för . Inledningsvis redovisar jag uppdragets bakgrund och mina frågeställningar. Granskningens resultat sammanfattas i slutet av rapporten (s. 67–73). Huvudresultatet är att kvinnor ägnas minimal uppmärksamhet och utrymme i läroböckerna. Kvinnor tas upp i särskilda avsnitt, som gör intryck av att vara sent infogade i texten. Manliga perspektiv och synsätt dominerar, ofta också när texten handlar om kvinnor. I tre av böckerna finns skrivsätt och kommentarer som måste ses som sexistiska. Jämställdhetsbegreppet används sparsamt och på något undantag när som synonymt med bättre förhållanden för kvinnor. Analyser av hur kvinnors och mäns samhälleliga ställning och förhållande till varandra uppfattas och beskrivs i de historiska källorna saknas. Tvärtemot vad man kunde vänta sig minskar antalet kvinnor som nämns i texterna ju längre fram man kommer i tiden. I två av böckerna finns i huvudtexterna inga namngivna kvinnor efter respektive . Detta innebär att kvinnors historia knappast behandlas, och att ekonomiska, kulturella och politiska samhällsområden får en otillräcklig och skev belysning. Bristerna i läroböckerna ur ett jämställdhetsperspektiv framstår som anmärkningsvärda mot bakgrund av läroplanernas och kursplanernas mål, mot bakgrund av de intentioner författarna uppger sig ha och mot bakgrund av att det, särskilt för svensk del, finns god och lättillgänglig historisk forskning och översikter på området. I en avslutande reflektion ställer jag frågan om vilka effekter de granskade läromedlen kan tänkas få för elevers omvärldskunskap och självbilder, såväl flickors som pojkars. Om man räknar med kvinnorna, då har ju allting hänt väldigt sent. Elev vid journalistlinjen, 2009 Det är en grotesk vanföreställning att kvinnorna i äldre tider skulle ha levat något slags skyddat liv, befriat från mödor och lidanden samt föremål för männens uppvaktning. Tvärtom innebar just det förhållandet att det allra mesta av all slags produktion försiggick inom hemmet att kvinnorna direkt blev producenter rentav i högre grad än senare Kvinnoarbetet utgjorde säkerligen en mycket dryg del icke blott i egenhushållningen på alla produktionsområden och i jordbruket för såväl egen konsumtion som avsättning, utan också i det yrkesmässiga hemarbetet . 1 , , världshistoria, trettonde delen. Delegationen för jämställdhet i skolan (DEJA) gav mig uppdraget att granska läromedel i historia och samhällskunskap med fokus på jämställdhet. Denna rapport behandlar läromedel i historia.1 Relevanta för uppdraget är delar av kommittédirektiven för DEJA. Där påpekas bland annat att jämställdhetsuppdraget formuleras i läroplanerna. Vidare betonas att kursplanerna i egenskap av bindande föreskrifter ska läsas mot bakgrund av läroplanerna, och att de ska kopplas till verksamheternas värdegrundsuppdrag, där jämställdhet lyfts fram som ett grundläggande värde.2 Några punkter ur direktivens avslutande redovisning av delegationens uppdrag bör också vara värda att nämna i detta sammanhang. Punkt 4 handlar om att sammanställa kunskaper över områden av betydelse för utbildningen i skolan, där ny kunskap behövs, och punkt 6 att sammanställa och utvärdera metoder för att bryta traditionella könsmönster och könsroller.3 En grundläggande utgångspunkt är därmed läroplanens formulering om jämställdhet. Det heter där: Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla.4 Relevanta är också de allmänna demokratiska målen i läroplanen. 1Ulla-Britt har granskat manuskriptet. För synpunkter och diskussioner tackar jag också , , , och , . Delegation för jämställdhet i skolan. Dir. 2008:75, s. 3. 3Ibid, s. 8. 4Läroplan för de frivilliga skolformerna Lpf 94. Ändring införd t.o.m. SKOLFS 2006:24. Förordning Läroplan (SKOLFS 1994:1) om läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet . (Senaste ändring SKOLFS 2006:23.) Kursplanen för historieämnet i lyfter fram vikten av att belysa kvinnors, barns och mäns historia. Där heter det: Ämnet skall stimulera elevernas nyfikenhet och lust att vidga sin omvärld i en tidsdimension och ge möjlighet att leva sig in i gångna tider och de förutsättningar som funnits för män, kvinnor och barn i olika kulturer och samhällsklasser.5 Kursplanen för historia A i gymnasiet är inte lika explicit, men nämner genushistoria som exempel på historiesyn och hävdar att ämnet ska ge handlingsberedskap vare sig det är tal om emancipation, migration eller interkulturell förståelse. Beskrivningen av målen för undervisningen innefattar att den på basis av det historiska arvet utvecklar en trygg och demokratisk identitet.6 En bakgrund finns också i : I enlighet med skolans värdegrund?7 Där granskar pedagogerna läroböckers värdegrunder ur ett könsperspektiv. De är kritiska till de flesta läroböcker i historia, pekar på manlig överrepresentation, manliga perspektiv och osynliggörande av kvinnor. De påtalar också värderingar om och skildringar av män och kvinnor, som de menar knappast lämpar sig som förebilder för flickor och pojkar; kvinnor skildras som offer, män som våldsverkare. Däremot har och varken haft till uppgift eller menar sig ha gjort en granskning utifrån kännedom om tillgänglig historisk kunskap och aktuella forskningslägen. Men deras beskrivning och analys av läromedlen pekar mot att det verkar kunna ta decennier innan läroboksförfattarna tar del av och använder väsentliga forskningsresultat. Ur jämställdhetssynpunkt framstår detta som allvarligt, inte minst eftersom de senaste decenniernas kvinno- och genushistoriska forskning är av betydande omfång och i varje fall för svensk del finns lätt tillgänglig i översiktsarbeten och antologier. 5Kursplan för Historia GR. Inrättad 2000-07 SKOLFS 2000:135. Längre fram i kursplanen heter det också: Ämnet belyser hur villkoren för kvinnor, män och barn – liksom för olika samhällsklasser och etniska grupper – har påverkats i historiska skeenden. 6Kursplan för HI1201 – Historia A. Inrättad 2000-07 SKOLFS:2000:60. Liknande skrivningar i kursplanerna för B och C. Rapport 285, I enlighet med skolans värdegrund? En granskning av hur etnisk tillhörighet, funktionshinder, kön, religion och sexuell läggning framställs i ett urval av läroböcker. Sidorna 28-41 innehåller ett sammandrag av Berges och rapport. Den finns i sin helhet på : En granskning av hur kön framställs i ett urval av läroböcker. Underlagsrapport till : I enlighet med skolans värdegrund? av docent och adjunkt , . Egna erfarenheter och diskussion om eventuellt jäv Jag har själv medverkat som författare i en lärobok som granskats i ovan nämnda rapport.8 Det är viktigt att nämna, eftersom det kan innebära en jävsproblematik för min granskning – bör jag som läroboksförfattare granska konkurrenter? Det bör å andra sidan vara relevant ur kompetenssynpunkt; jag har själv erfarenhet av den verksamhet jag ska granska. Min medverkan gäller en lärobok i historia för gymnasiet: Epos. Historia för gymnasieskolans kurs A och B, vars första upplaga kom . Från arbetet med denna lärobok har jag hämtat erfarenheter om till exempel hur struktur och kronologi påverkas, när man för in ett könsperspektiv.9 Epos A omnämns genomgående positivt i , bland annat som ett undantag, då den läroboken genomgående problematiserar könsrelationer.10 Epos kunde med hänsyn till jävsförhållandet inte tas med i min granskning av läroböcker i historia. Men även om Epos fått positiva omdömen i Berges och rapport för , kan jag se vissa brister i den ur jämställdhetssynpunkt och har föreslagit DEJA att göra en oberoende granskning också av Epos. 81996: , (red), Epos. Historia för gymnasieskolans kurs A och B. Övriga författare i första upplagan är , och . Boken har sedan utkommit i ett flertal upplagor; nya författare har också tillkommit. 9Samma erfarenhet om hur struktur och kronologi påverkas gjorde jag vid författandet av den populärvetenskapliga . Svensk kvinnohistoria från vikingatid till nutid. akademiska förlag, . 10Skolverket, Rapport 285, s. 29. Jämställdheten mellan könen i läromedel i historia är alltså utgångspunkten för min granskning. På ett elementärt plan gäller frågorna dels det utrymme kvinnors respektive mäns historiska förhållanden ges i böckerna, dels i vilken utsträckning läroböckerna kan sägas ha ett könsneutralt perspektiv, det vill säga handla om människor, både kvinnor och män. När dessa frågor besvarats blir nästa steg att granska just jämställdheten i läroböckernas framställning. Hur definieras jämställdhet mellan könen? I vilken utsträckning används begreppet jämställdhet och vilken innebörd ges begreppet? Hur behandlas och framställs kvinnor respektive män i förhållande till varandra? Kan man urskilja kvinnliga och manliga perspektiv? Är både kvinnor och män subjekt, huvudpersoner i framställningen? Slutligen är det att fråga om böckerna också innehåller analyser av hur kvinnor och män och deras förhållande till varandra uppfattas och beskrivs i de historiska källorna, och om man tar upp homosexualitet i historien. Jag har valt att först ingående granska en lärobok i historia för A-kursen på gymnasiet, Människan genom tiderna, tryckt 2003 (första upplagan 1997).1 Den ingår också i den tidigare nämnda rapporten I enlighet med skolans värdegrund? Mitt val är delvis betingat av att, förutom den lärobok jag själv medverkat i, detta är den enda allmänt använda lärobok i historia jag kunnat finna, som har en kvinna bland författarna. Jag ville se om det möjligen också gav utslag i innehållet. Jag har även granskat lärarhandledningen till Människan genom tiderna.2 Med bakgrund i resultatet från denna noggranna undersökning har jag också gått igenom ytterligare en lärobok för gymnasiet, Alla 1Skrutkowska, , , , , , , , Människan genom tiderna. Historia för gymnasiet. , 2003 (1997). 2Berglund, , , Människan genom tiderna. Historia för gymnasiet. tiders historia, senast tryckt 2008, och två läroböcker för : SO Direkt. , senast tryckt 2007 och , senast tryckt 2005.3 Granskningen av Människan genom tiderna tjänade som en probleminventering, som gav nycklar till frågeställningar och uppläggning av det fortsatta arbetet. Vid en första överblick slogs jag av bristen på kvinnor och jämställdhetsperspektiv i boken och gjorde därför en grundligare granskning. Till omsorgsfullheten i granskningen av detta, och också de övriga läromedlen, bidrar att jag ser det som viktigt att redovisade fakta och resultat är dokumenterade och underbyggda; detta särskilt eftersom min granskning leder till grundläggande kritik utifrån såväl läroplanens och kursplanernas mål som författarnas egna värderingar och intentioner. Resultaten av granskningarna är samstämmiga; läromedlen uppvisar stora likheter – ibland förmodligen direkt påverkan sinsemellan – och det förefaller mot den bakgrunden inte troligt att granskning av ytterligare läromedel skulle förändra resultatet märkbart. 3 , , , , , , Alla tiders historia A. , , , , , , , Hans, SO Direkt. , andra uppl., 3:e tryckningen. utbildning, 2007. Folkebrant, , . Med infobas online. Andra upplagan, andra tryckningen. Granskningen börjar alltså med . Fyra namn anges som författare på omslag och försättsblad, tre män och en kvinna (s. 2). Hon står också som projektledare. Ytterligare två författare av vissa avsnitt nämns i förlagsupplysningarna på omstående sida. Faktagranskning har gjorts av fem historiker. Vidare har tre personer gjort en pedagogisk granskning. Ingen av de fyra huvudförfattarna har en forskningsinriktning på kvinno- och genushistoria. Övriga författare och faktagranskare är historieforskare, två av de fem faktagranskarna är kvinnor. Bokens förord och uppläggning I ett förord (s. 3) presenteras författarnas intentioner och bokens uppläggning. En viktig del av granskningen är att analysera författarnas intentioner, undersöka hur de fullföljer dem i framställningen och söka fastställa om det utrymme, de perspektiv och analyser som ägnas kvinnor, män och jämställdhet verkar rimlig utifrån intentionerna. Detta leder till en diskussion både av intentionerna och av deras realiserande i förhållande till läroplanens mål om jämställdhet mellan könen i läromedel och undervisning. I förordet sägs att framställningen inriktar sig på frågor som gäller människan själv – som samhällsvarelse och individ (s. 3). Man markerar vidare medvetenhet om att materiella förhållanden till stor del styr människans livsvillkor, men betraktar dessa som yttre ramar inom vilka människor av kött och blod agerar och formar sina samhällen. En huvudtanke är att ge rättvisa åt historiens olika sidor – de ekonomiska, sociala, politiska och kulturella. Förhållandet kvinnor/män berörs inte uttalat i förordet, men det skulle kunna innefattas i vad som sägs om såväl inriktningen på människan och på de olika sidor av samhället man avser att belysa. I förordet kommenteras också bokens disposition och struktur. Framställningen är kronologisk och bygger på en indelning i epoker, där olika aspekter för varje huvudkapitel presenteras på likformigt sätt – ekonomi, sociala förhållanden, politik, kultur. Boken är indelad i tio sådana huvudkapitel från De första årmiljonerna till Tiden . Av de 351 textsidorna ägnas 137 åt perioden till nutid. Under kapitelrubrikerna finns också delavsnitt. Såväl huvudkapitel som delavsnitt har en ingress (inledning) som ska ge en sammanfattning av innehållet. Tio så kallade tidslinjer (fram till och med ) illustrerade med tecknade figurer är avsedda att öka översiktligheten. Huvudkapitlens ingresser ges i allmänhet en sida, delavsnittens ingresser är kortare. Huvudkapitel och större delavsnitt finns med i bokens innehållsförteckning (s. 4–5), men i texten finns också en mängd ytterligare underrubriker, som inte är med i innehållsförteckningen. Kvinnor finns nämnda i rubriken till ett av de större delavsnitten: Kvinnan (s. 63). Kvinnor finns också med i ytterligare underrubriker i innehållsförteckningen. Förutom huvudtexten finns också notiser i marginalen, som ska ge detaljupplysningar och andra historiska uppgifter. Så kallade forskningsrutor och uppgifter om forskning i texten ska enligt författarna göra eleverna medvetna om att tolkningen av det förflutna i regel är omstridd. Boken innehåller också ett stort antal bilder, bildtexter och kartor. I slutet finns ett person- och sakregister 357–359). En närmare granskning visar att registret enbart tycks omfatta personer som nämns i huvudtexten, däremot inte dem som finns med i marginalnotiser, bildtexter eller i tidslinjerna. Detta försvårar kanske en granskning, men medför att man kan jämföra innehållet i de olika typerna av presentationer. Man bör rimligtvis kunna anta att ett omnämnande i huvudtexten har en något högre dignitet än omnämnande i till exempel en bildtext. En svårighet är dock att personregistret har luckor. Det innebär, att såväl flera personer vars betydelse markerats med kursivering av deras namn i texten som flera vars namn inte kursiverats saknas i registret. Någon metod i utelämningarna är svår att se; registret verkar helt enkelt slarvigt hopkommet. I övrigt framstår bokens uppläggning som ambitiös, klar och tydlig. Möda har lagts ned på att både få överskådlighet och konsekvens. Den konsekvent likformiga dispositionen av huvud- kapitlen bör underlätta för eleverna att göra jämförelser mellan olika epoker. Tidslinjer, marginalnotiser och bilder kompletterar huvudtexten och bör också väcka intresse för en fördjupning av olika aspekter av historien. Namngivna kvinnor och män i register m.m. Vilket utrymme ges då kvinnor respektive män i läroboken? Jag har valt att inleda denna granskning med att se på personer som nämns vid namn. Namn har en såväl faktisk som symbolisk betydelse i historien. De namngivna bär på olika sätt sin epok, och blir en viktig del av det eleverna kommer ihåg från historieundervisningen. Givetvis är det naturligt att förvänta sig en viss uttalad övervikt av namngivna män, särskilt längre bakåt i tiden. Personnamn i register: 14 kvinnor och 235 män Inledningsvis granskade jag personer nämnda i registret (s. 357– 359). Där finns 14 kvinnor och 235 män nämnda vid namn. Följande kvinnor finns med (ungefärlig tidsföljd): , regerande drottning, , år 69– dArc, härförare, , , 1400-tal , heliga , 1300-tal , regerande nordisk unionsdrottning, av , regerande drottning, 1400-tal , regerande drottning, , 1500-tal , regerande drottning, , 1500-tal , icke-regerande drottning, , , regerande drottning, , 1600-tal , den stora, regerande kejsarinna, , , icke-regerande drottning, , genom tiderna SOU 2010:10 de Gouges, , , dekl. kvinnors rättigheter, 1700-tal , regerande drottning, , 1800-tal , , premiärminister, , Mer än hälften är alltså regerande drottningar, en är premiärminister, två är icke-regerande drottningar. Fördelningen på epoker/århundraden blir som följer: Kvinnorna är få både i absoluta tal och procentuellt. De blir färre ju längre fram i tiden man kommer, och endast en kvinna från 1900- talet är med i registret (). I historia finns överhuvudtaget inga kvinnor nämnda vid namn . kompliceras saken av att personregistret, som jag tidigare nämnt, inte är fullständigt. Med i huvudtexten men inte i registret finns till exempel (s. 91) och (s. 142), den franska revolutionären Théroigne de Méricourt (s. 181) och (s. 214). Även män nämnda i huvudtexten saknas i registret. En kontroll av avsnittet 800–1520 visar att där nämns hela tretton män som saknas i registret (s. 82–91).1 Att göra en fullständig genomgång av huvudtexten ifråga om både kvinnor och män skulle kräva en alltför tidsödande arbetsinsats. Jag har därför begränsat mig till en genomgång av huvud- 1 av , , , son , , dennes söner och , av Mecklenburg, av , , d ä och . texten för perioden till nutid för att fånga upp de kvinnor och män som finns med där, men som saknas i registret. Denna genomgång visar, att tre kvinnor och 27 män finns namngivna i huvudtexten utan att vara med i registret. Tillsammans med blir antalet kvinnor i texten alltså fyra. De tre kvinnor som tillkommit är i tidsföljd (älskarinna), och . För männen blir motsvarande antal 113 (varav 86 i registret, 27 enbart i huvudtexten). Antalet vid namn nämnda personer och framåt blir således 117, varav fyra kvinnor. Räknat på uppgifterna i registret är andelen kvinnor för perioden till nutid således lägre än andelen kvinnor i hela boken. Möjligen skulle en genomgång av namn i hela bokens huvudtext kunna något förändra proportionerna, men det verkar ändå som om andelen kvinnor av samtliga namngivna personer i huvudtexten är lägre till nutid . Tendensen att namngivna kvinnor blir färre ju längre fram man kommer i tiden, blir än tydligare om man ser enbart till och framåt. I registret finns ingen svensk namngiven kvinna med från . Också min egen genomgång av huvudtexten ger till resultat, att ingen svensk kvinna nämns vid namn . I registret nämns 10 svenska män och framåt, ytterligare 5 tillkommer vid en genomgång av huvudtexten, alltså sammanlagt 15. Det visar sig vidare att i registret nämns ingen svensk kvinna vid namn . En hittar jag dock vid en genomgång av huvudtexten: , regerande drottning åren 1718–1720.