sou · GXB316d3 · 2010-01-01 00:00:00 — Enligt förslag från Språklags- utredningen3 bör de senare uppgifterna utvecklas. Vi menar att och folkminnen har uppdrag som har beröringspunkter dels mot arkiven, dels mot biblioteken. För att skapa förutsättningar även för och folk- minnen att dra nytta av de samordningsvinster som vi anser finns 2Såväl och folkminnen (dvs. innan språkfrågorna fördes till området) som i Statens ljud- och bildarkiv under har räknats till arkiv- området. jfr t.ex. prop. 1996/97:3, s. 153. 3SOU2006:26, språken – förslag till språklag. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk för arkiv och bibliotek bedömer vi att institutet bör räknas till den föreslagna sfären. Det innebär bl.a. att regeringen i sin styrning av myndigheten bör utgå även från gemensamma frågor i sfären och underlätta samverkan med övriga berörda myndigheter som arbetar för sfären. och folkminnen har funnits i nuvarande form . På något bör det bli tydligt vilka uppgifter och vilka utvecklingsmöjligheter som ligger framför insti- tutet med anledning av de nya uppdragen i anslutning till politiken inom språkområdet. Den utvecklingen bör avgöra om också institutet bör integreras organisatoriskt med de andra myndig- heterna inom sfären och den riktning som utvecklingen av verk- samheterna inom myndigheten tar bör därför avvaktas. Vår bedömning är att myndigheten bör ingå i den sfär som arkiven och biblioteken skapar. Däremot anser vi att organisato- riska förändringar bör ses . Arkivverksamheten kan dels betraktas som en kulturverksamhet, dels som en del i den allmänna förvaltningen, dvs. som en generell resurs för samhällets informationsförsörjning4. I finns medeltida handlingar bevarade men arkivverksamhet i mer ordnad form inleds . Ansvaret för offentliga arkivverksamheter är fördelat på stat, landsting och kommun. Vad gäller enskilda arkiv finns inte någon lagstiftning.5 Enskilda arkiv har bildats av företag, föreningar och privatpersoner samt s.k. gårdsarkiv. Vid finns en arkiv som fick använda för bidrag till enskilda arkiv. Vidare förfogar över anslaget bidrag till regional arkivverksamhet, ca . Det får användas till 22 regionala arkiv.6 4Per , 2008, Den centrala förvaltningens struktur. Rapport till förvalt- ningspolitiska kommitté. 5Arkivutredningen (SOU 2002:78) föreslog att det av arkivlagen skulle framgå att arkiv som bildats av enskilda arkivbildare är en del av det nationella kulturarvet. Ett samlat arkivverk skulle ha ett tydligare ansvar för enskilda arkiv. 6Bidraget lämnas i form av stödenheter om eller delar av stödenheter och stödenheterna ska fördelas lika mellan de stödberättigade arkivinstitutionerna. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk En trend är att skilda regionala och lokala arkiv, men även lands- arkiv och landsting- och kommunarkiv, samlas till arkivcentrum. Det gör arkiven både mer synliga och tillgängliga. Arkiven används i hög grad inom den vetenskapliga forskningen. Vidare är de av stor betydelse inom förvaltningen. En stor grupp användare är släkt- forskarna.7 Enligt är närmare 70 000 personer medlemmar i föreningar för släktforskning.8 Arkivutredningen9 beräknade att det 2002 fanns ca 200 personer verksamma vid folkrörelsearkiven runt om i landet. Folkrörelse- arkivens bestånd kunde 2001 beräknas vara minst ca 50 000 hyll- meter handlingar. På näringslivsarkiven beräknade arkivutred- ningen10 att det fanns ett 50-tal anställda. Beståndet fördelar sig , 4 miljoner bilder och stora mängder reklam- material och bilder. Vidare finns arkivpersonal och stora arkiv i kommuner och landsting. En stor del av de arkiv som finns i landet härrör från den offent- liga förvaltningen, men arkivfrågorna har också en kommersiell och uppdragsfinansierad sida. Företag och föreningar av skilda slag avsätter arkiv och vid någon punkt i företagets eller föreningens historia uppstår behov av att arkivet tas om hand av någon annan, en professionell arkivvårdande organisation. Det har gett upphov till arkivverksamheter utanför staten vilka finansieras huvudsak- ligen av enskilda medel.11 Det finns sålunda en marknad på vilken företagen och föreningarna kan upphandla arkivtjänster av såväl enskilda arkiv som av och landsarkiven. Akademiska utbildningar i arkiv- och informationsvetenskap finns vid flera universitet runt om i . Arkivverksamheterna har flera skilda föreningar för olika delar av arkivverksamheterna. som på musei- och biblio- teksområdet finns däremot inte. konstaterade att kommunikationen mellan stat och kommun när det gäller arkivfrågor förts i en anda av bristande tillit och att det till del varit svårt att få till stånd ett konstruktivt samarbete.12 Vi har genom våra möten med regio- 7SOM-institutet, , 2008:13, SOM, Livsstil och kulturvanor i . Enligt undersökningen hade av befolkningen, något fler män än kvinnor, släktforskat . och S. , 2008, Kultursverige 2009, Problemanalys och statistik. 9SOU 2002:78, Arkiv för alla, s. 130. 11Exempelvis har i en självfinansieringsgrad på 95procent, grundad , uppgifter överlämnade till dnr 168/2008. 12Arkiv för alla, s. 108. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk nala företrädare och andra fått uppfattningen att frågan är aktuell. Vidare har i dessa sammanhang framförts att det finns problem med vilka enskilda arkiv som tas om hand respektive vilka som inte tas om hand. Kontakter finns mellan näringslivsarkiven (det finns en förening för näringslivsarkiven), föreningsarkiven och de offentliga arkiven men kontakterna handlar mer om kunskapsutbyte än om samverkan eller samarbete. Det har också framförts till oss att de mindre arkiven har behov av utvecklingsstöd när det gäller t.ex. upprättande av affärsmodeller. Samlade uppgifter om eller utvärderingar av såväl offentliga som enskilda, förenings- och näringslivsarkiven saknas.13 Det är heller inte uttryckligen en uppgift för och landsarkiven. Till skillnad mot t.ex. biblioteksområdet tycks detta heller inte uttryck- ligen efterfrågas av den professionella arkivvärlden. utsågs den först arkivsekreteraren i det kungliga kansliet.14 infördes titeln riksarkivarie. Arkivmyndigheterna, Riks- arkivet och landsarkiven15 har som främsta uppdrag att förvara och vårda myndigheternas allmänna handlingar för framtiden. Grunden för verksamheten är offentlighetsprincipen som utgör en förutsätt- ning för vårt demokratiska statsskick – alla medborgare har rätt att ta del av allmänna handlingar.16 I arkivlagen (1990:782) finns grundläggande bestämmelser om myndigheternas arkivverksamhet. Där anges bl.a. att myndighe- ternas arkiv är en del av det nationella kulturarvet och att de ska bevaras, hållas ordnade och vårdas så att de tillgodoser rätten att ta del av allmänna handlingar, behovet av information för rätts- skipning och förvaltning, och forskningens behov. 13Sammantaget torde dock arkivverksamheten i landet vara omfattandet Budgetomslut- ningen vid de tre arkiven , och arkiv var . Underlag överlämnat till utredningen från dessa institutioner. dnr 168/2008. 14Men kan räkna sina rötter tillbaka till årtalen 1523 och 1618. 15De finns i , , , , , och . För respektive har Värmlandsarkiv respektive stadsarkiv funktion som landsarkiv. 162 kap. tryckfrihetsförordningen (1949:105). I sekretesslagen (1980:100) finns bestäm- melser om att myndigheterna bl.a. ska registrera handlingar. Vidare är personuppgiftslagen (1998:204), lag om överlämnanden av allmänna handlingar etc. (1994:1383) och lagen (1960:729) om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk viktiga för verksamheten. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk framgår vidare att det för tillsynen av att myndigheter och andra fullgör sina skyldigheter på arkivområdet ska finnas arkivmyndig- heter. I arkivlagen finns också bestämmelser om arkivmyndig- heternas övertagande av arkiv från myndigheter under deras tillsyn samt en bestämmelse om att de statliga arkivmyndigheter får ta emot arkivmaterial också från enskilda. Ytterligare bestämmelser som bl.a. rör de statliga arkivmyndigheternas föreskriftsrätt och överlämnande av arkiv till arkivmyndigheterna finns i arkivförord- ningen (1991:446). I förordningen (2007:1179) med instruktion för och landsarkiven anges att de har det särskilda ansvaret för den statliga arkivverksamheten och för arkivvården i landet som framgår av arkivlagen och arkivförordningen. Enligt instruktionen har Riks- arkivet i uppdrag att verka för att myndigheter och vissa andra organ på ett ändamålsenligt sätt fullgör sina skyldigheter enligt arkivlagen att bevara, hålla ordnade och vårda sina arkiv så att arkiven tillgodoser rätten att ta del av allmänna handlingar, behovet av information för rättskipning och förvaltning samt forskningens behov. ska också bl.a. verka för utveckling av arkiv- verksamheten, och verka för ändamålsenlig gallring av handlingar, samt ge kommunerna råd i arkivfrågor. Enligt instruktionen ska beträffande handlingar som mottagits för förvaring hålla dem tillgängliga, tillhandahålla och levandegöra arkivinformation för forskningsändamål och annat utnyttjande, och verka för att arkiven och samlingarna ska bli full- ständiga. I instruktionen anges också vilka uppgifter landsarkiven, som är myndigheter under , har. Uppgifterna är i prin- cip parallella fast avgränsade till en viss region. och landsarkivens verksamhet kan beskrivas under fyra huvudsakliga rubriker. Att arbeta för en god arkivhantering innebär att hjälpa myndig- heter och enskilda arkivbildare att bättre hantera sina arkiv. Det innebär rådgivning, stöd, regler och normer, utbildningar och inspektioner av arkiven. stod detta för av de totala kostnaderna Att ta emot, bevara och vårda innebär att ta väl hand om arkiv- handlingarna, sortera och förvara dem rätt, konservera och binda om samt stöldskydda. Digitalt material konverteras i nya, system och format. Kända metoder används och nya utvecklas. stod detta för av de totala kostnaderna. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk Att tillhandahålla och tillgängliggöra innebär att tala om att arkiven finns och hur man söker och läser. Det görs på forskarsalar och via webbsidor, men även via brev, e-post eller telefon. Arkivarier svarar på frågor och ger stöd. Söksystem och andra hjälpmedel till arkiven utvecklas. Visningar, kurser, utställningar, publikationer och annan information är andra aktiviteter. stod detta för av de totala kostnaderna. Att erbjuda museitjänster handlar om att erbjuda kvalificerade förvaringstjänster åt svenska museer samt vård- och dokumenta- tionstjänster avseende museiföremål. stod detta för av de totala kostnaderna. Denna verksamhet är till över- vägande delen finansierad via avgifter. Myndigheternas finansiering var 2008 ca . Vid och landsarkiven finns 657 årsarbetskrafter. Riks- arkivet och landsarkiven har en relativt omfattande konkurrens- utsatt verksamhet som omsätter ca 100 miljoner kronor18, främst genom digitaliseringstjänster, men även genom försäljning av depåtjänster till företag och föreningar. och landsarkiven hade 2007 drygt 81 000 forskar- besök i sina lokaler. Forskarbesöken har minskat med ca 20 000 besökare beroende på att de digitala tjänsterna ökat. Myndigheten satsar t.ex. på att ta fram vägledningar, webbaserade blanketter, information på hemsidan.19 De statliga arkivmyndigheterna har sedan arkivpropositionen lades 200420 prioriterat vissa utvecklingsinsatser. De har strävat efter att få organisationen mer entydig – att uppfattas som just statens arkiv.21 Det innebär konkret att gallring och tillsyn bedrivs gemensamt, regler vid de olika forskarexpeditionerna har harmoni- serats, en gemensam grafisk profil och en enhetlig hemsida har skapats. De har dessutom fortsatt satsa på att digitalisera hand- lingar och på att utveckla IT-verksamheten. roll påverkas av statsförvaltningens nya myndig- hetsstruktur med allt färre regionala och lokala myndigheter att relatera till för tillsyn och leveranser. Det är endast polisen och länsstyrelserna som har en sådan organisation. Inkomsterna kommer från statliga kulturinstitutioner. 18Statskontoret 2008/74-5, Konkurrensutsatt verksamhet II – en analys av statliga myndig- heters konkurrensutsatta verksamhet. 19Årsredovisning 2007 för och landsarkiven. 2004/05:124. 21Myndigheten presenterar sig t.ex. på sin hemsida som under samlingsnamnet Statens arkiv. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk Beståndet bestod av bl.a. 623 006 hyll- meter handlingar. Den årliga tillväxten varierar men har för Statens arkiv legat på runt 17 000 hyllmeter.22 Principer och metoder för insamling är avancerade och väl dokumenterade, men diskussionen om syfte och samhällelig nytta sparsam. Arkiven är en del i en förvaltningstradition, de är myndigheter, men de är också offentliga kulturinstitutioner. Det finns många intressanta exempel på pedagogiska insatser och utvecklingsprojekt också för att nå nya målgrupper, men fokus i de offentliga arkiv- verksamheterna ligger trots allt fortfarande på insamling och ordnande. Målet för och landarkiven handlar främst om de statliga myndigheternas arkiv. Det innehåller dock även formule- ringar om att de genom kunskapsuppbyggnad grundad på forsk- ning och i samverkan med andra, ska bidra till samt sprida information om ny kunskap inom sitt verksamhetsområde. Under verksamhetsgrenen arbeta för en god arkivhantering finns i och landsarkivens årsredovisning uppgifter om arbetet mot kommuner och enskilda. ordnade arkivkon- ferenser, informationer eller utbildning för den kommunala sek- torn. Vi har också vid våra kontakter med skilda arkivföreträdare fångat upp att det finns behov av skilda forsknings- och utveck- lingsinsatser. disponerar 2008 ett anslaget ca 9,5 mil- joner kronor för detta ändamål23. Det används för angelägna pro- jekt inom och landsarkiven. Insatser har gjorts av och landsarkiven för de natio- nella minoriteterna. Vi har fått positiva kommentarer till detta från de berörda, är behoven långt ifrån tillgodosedda. Ansvarsfrågorna är otydliga. Ett antal enskilda arkiv får bidrag via enskilda nämnd. Besluten om bidrag är inte motiverade. Vissa av dessa arkivverksamheter har framfört till oss att de upplever att de inte har någon dialog med staten. De önskar sig dialog om såväl upp- dragets innehåll som inriktning, dvs. vad förväntar sig staten för de pengar staten satsar. Men de önskar också en dialog om anlagets storlek och en ökad långsiktighet i finansieringen. fattas beslut om statligt bidrag samma budgetår som bidraget 22jfr Årsredovisning 2007 för och landsarkiven, s. 27. 23I och landsarkivens årsredovisning 2006 redovisas i kap 2.3 samt i Bilaga s. 62 ff hur dessa medel använts. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk Det har till oss framförts att de arkiv som dels söker bidrag ur vid , dels konkurrerar med Riks- arkivet och landsarkiven om uppdrag kan uppleva att myndigheten har dubbla roller. Önskemålet om förbättrad dialog mellan parterna kvarstår dock. Biblioteksvärlden är av tradition sammanbunden i ett internatio- nellt nätverk med bl.a. kataloger, klassificeringssystem, och standarder. är kataloger och samlingar globalt tillgängliga och bibliotekens användare är såväl fysiska besökare som webbesökare från olika länder. I finns ett väl utbyggt system med bibliotek av skilda slag. , universitets- och högskolebibliotek, spe- cialbibliotek och folkbibliotek samt skolbibliotek är olika myndig- heter och delar detta system. Forskningsbiblioteken sorterar under . Tyngdpunkten i beskrivning och analys i det följande handlar om folkbiblioteken, som sorterar under kulturpolitiken. Övriga delar av biblioteksväsendet behandlas kort- fattat och framför allt med utgångspunkt i deras relation till folk- biblioteken. Den grundläggande fråga som vi söker ett svar på handlar om relationerna mellan de olika biblioteken och hur de bör ordnas framgent. Bibliotekslagen (1996:1596) handlar om det allmänna biblioteks- väsendet. Alla medborgare ska ha tillgång till ett folkbibliotek, som ska finnas i varje kommun. Lånen ska där vara avgiftsfria. Ett läns- bibliotek bör finnas i varje län. I och gymnasieskolan ska det finnas skolbibliotek.24 Lagen fördelar ansvaret för dessa mellan olika parter. Kommuner och landsting ska anta planer för biblioteksverksamheterna. I fanns 2007 sammanlagt 2 090 utlåningsställen med när- mare 5 900 anställda varav hälften bibliotekarier. 24 Och högskolebibliotek vid alla högskolor. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk låntagare var 2,6 miljoner, och dessa lånade sammanlagt 69 miljoner medier.25 Bokutlåningen varierar mellan kommunerna – de med högsta utlåningen redovisade nästan 15 lån per invånare medan kommunen med den lägsta utlåningen rapporterade mindre än fyra lån per invånare.26 Utlåningen av AV-medier står för av utlåningen. Barnböcker står för av de utlånade böckerna, skönlitteratur för vuxna och facklitteratur för 27 procent.27 Av antalet aktivitetstillfällen riktade sig 69 pro- cent28 till denna grupp. Barn och ungdomar får anses vara bibliote- kens främsta målgrupp. Kommunerna ansvarar för folk- och skolbiblioteken. De offent- liga kostnaderna för biblioteken var 2005 ca varav kommunerna stod för av kostnaderna.29 Folk- biblioteken har flera roller och uppgifter. De är viktiga i ett lärandeperspektiv, men de ska också vara bibliotek för alla utan krav på förkunskaper, formalia eller motprestationer. Verksam- heten sträcker sig också utanför de egna väggarna genom upp- sökande arbete mot grupper som inte är användare av bibliotek. Folkbiblioteken har dels särskilda målgrupper, dels vida kontakt- ytor i det omgivande samhället. Detta skiljer folkbibliotekens upp- drag från forskningsbibliotekens. har de dock gemen- samma funktioner för lärandet. Den överväldigande majoriteten av folkbiblioteken är en del av den kommunala förvaltningen. Det finns dock bibliotek som drivs i andra former,30 t.ex. ideella föreningar, , Folket hus och i något fall ett företag. 25Statens Kulturråd, 2008#3 Kulturen i siffror. och S. , 2008, KulturSverige 2009, Problemanalys och statistik. Biblioteken, s. 287, Enligt SCB:s ULF-undersökning 2006 hade av svenska folket besökt ett bibliotek minst en gång . Störst andel besökare fanns bland personer upp till och bland studerande. Minst andel besökare fanns bland män och bland företagare. Kvinnor är flitigare biblioteksbesökare än män, av kvinnorna uppgav sig ha besökt medan motsvarande andel för männen var . Biblioteksbesökandet ökar med utbildningen. De som har hemmavarande barn gör oftare besök än de som saknar barn. Biblioteks- besökandet är mindre utbrett bland boende i än bland boende i resten av landet. 28Statens kulturråd, 2008#3, Folkbiblioteken 2007, s. 30 (av 66 205 olika publika aktivitets- tillfällen). och S. , 2008, Kultursverige 2009, Problemanalys och statistik. Biblioteken, s. 288. 30Föreningen , Bibliotek i Samhälle, har sammanställt folkbibliotek med alternativa driftsformer. Ett underlag för föreningens seminarium Bibliotek – en privatsak? Föreningen har lokaliserat ett tiotal bibliotek i ett tiotal län. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk SOU 2009:16 kommun drivs på entreprenad av en ekonomiska förening, ett personalkooperativ om sex personer. Det finns 20 läns- eller regionbibliotek.31 De har till uppgift att utveckla och stödja folkbiblioteken och i viss utsträckning komp- lettera dem. De bedriver utvecklingsprojekt och utbildning och fortbildning, omvärldsbevakning, gemensam marknadsföring, råd- givning och handledning till enskilda bibliotek, samordning av digitala tjänster m.m. De har det rört sig från den kompletterande medieförsörjningen mot en nätverkande funktion. En stor aktör på biblioteksområdet är som har drygt 300 anställda i och och en omsättning på 900 miljoner32 ArtikelSök, BURK-sök och bibliotek.se33 är några exempel på databaser som Bibliotekstjänst driver. Utlåningsstrukturen har förändrats det . Folk- biblioteken behöver inte längre gå via läns- och regionbiblioteken och dessa i sin tur har förnyat sin verksamhetsidé. Detsamma kan sägas gälla för lånecentralerna som kallar sig informations- och lånecentraler34, och som samverkar kring olika informationsverk- samheter. Frågan är dock om dagens struktur är optimal, på vilket sätt dessa nivåer och organisationer överlappar eller samverkar och om inte resurser kan riktas om. Bibliotekens internationella verk- samheter är viktig för att säkra tillgång till medier på andra språk, men fler bibliotek borde dela på ansvaret för skilda språk. Som redovisats ovan samverkar ett par län om länsbibliotek och andra diskuterar samgående. Det verkar vara en naturlig följd av den nätverkande funktionen och inriktningen mot samordning, utveckling och fortbildning, men även samarbetena mellan läns- biblioteken. Folkbibliotekens identiteter har förändrats . De växte fram tillsammans med folkbildningen, men är den folkbil- dande identiteten inte lika tydlig. De är resurser för lärande, till stöd för utbildning på olika nivåer. De är minnesinstitutioner med kopplingar till både arkiv och museiväsendet. De har en roll för demokratifrågor och i vissa kommuner är de delar i demokrati- 31I och samverkar man om länsbibliotek. I har genomförts en utredning som förordar ett gemensamt regionbibliotek för och . Jfr , 2008, På vilken fråga är länsbiblioteket ett svar? en utredning av Länsbibliotek framtida roll och inriktning. AnnJo Konsulteri , 2008. 32www.btj.se, Om BTJ. allmänna biblioteksförening/har varit grundare och ägare, men sålde 2008 sina sista aktier i företaget. 33Ett samarbete med Kungl. 34Se kap. 11 för beskrivning av dessa. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk centrum eller medborgarkontor.35 Det är verksamheter och platser som syftar till att bli redskap för demokratiska processer och öka medborgarnas deltagande i demokratin. Medborgarna kan på folkbiblioteken få ingångar till statlig och information, samhällsvägledning och stöd i kontakter. Biblioteken fungerar också som mötesplatser. I de kommuner som har kulturhus har en central funktion. Utgifterna för biblioteksverksamhet och utlåning av böcker varierar kraftigt mellan kommunerna och därmed sannolikt även kvaliteten på biblioteksverksamheten.36 Det är i sig inte orimligt, det ska inte vara ett problem att en kommun vill satsa mer än andra. Däremot är det inte möjligt att veta om en grundläggande standard upprätthålls oavsett bostadsort. Användningen av biblioteken skif- tar också mellan olika grupper – högutbildade använder bibliotek i högre grad än lågutbildade.37 Antalet utlånade böcker vid folkbiblioteken har varit sjunkande , med 25 procent.38 toppar biblioteken årets mätning av befolkningens förtroende för olika samhällsinstitutioner med 72 procent.39 Biblioteken har en stark ställning som fungerande mötesplatser i det svenska sam- hället. En undersökning som låtit göra av kommunala beslutsfattares inställning till bibliotek visar att en överväldigande majoritet tycker att biblioteken är viktiga och att de har en positiv utveckling.40 Men den starka ställningen har inte enbart positiva konsekvenser. Biblioteken är kvinnodominerade arbetsplatser, av de anställda är kvinnor41, och stereo- typa bilder av bibliotekarier och bibliotek florerar. Biblioteken har följaktligen svårt att nå ut med att de t.ex. har en roll i integra- tionsprocessen – som centrum för kultur, kunskap och informa- tion.42 Undersökningar vid visar att andelen 35I SOU 2008:97, Styr samverkan – för bättre service till medborgarna, nämns bl.a. biblioteken som möjliga kommunala servicepunkter och kontor i gles- och landsbygd. Utgångspunkten är medborgarens behov av service inte de enskilda offentliga myndig- heternas verksamheter. 36Kommunernas kostnader för bibliotek finns tillgängliga i Kommundatabasen, . 37S.Beckman och S. , 2008, KulturSverige 2009, Problemanalys och statistik, Biblioteken. 38Statens kulturråd, 2008#3. Kulturen i siffror. 39Anna Kåring , Forskardag om folkbibliotekens uppdrag – En dokumentation. 40Svensk , 2008, Kommunala biblioteksfattare om bibliotek.