sou · GYB359 · 2010-09-01 00:00:00 — En domare som har prövat en ansökan enligt 5 § får inte delta i prövningen av en ansökan om ändring av beslutet. 9 § Vid handläggningen i av ett överklagande av ett beslut i en fråga som avses i 8 § gäller bestämmelserna i om överklagande av hovrätts beslut i tillämpliga delar, om inte underhållsförordningen eller Haag- konvention föreskriver något annat. Talan får inte komma under Högsta domstolens prövning utan att har meddelat prövningstillstånd enligt 54 kap. 10 § . 10 § Om en ansökan om verkställbarhetsförklaring bifalls, eller om en sådan förklaring inte behövs, får det utländska avgörandet verk- ställas enligt utsökningsbalkens bestämmelser om verkställighet av en dom som har vunnit laga kraft, om inte annat följer av under- hållsförordningen eller . Hinder mot och uppskjutande av verkställigheten enligt artikel 21 i underhållsförordningen 11 § är behörig myndighet enligt artikel 21 i underhållsförordningen. 12 § beslut i en fråga om uppskjutande av verkställigheten enligt artikel 21.3 i underhållsförordningen får överklagas. Vid överklagande gäller 18 kap. utsökningsbalken i tillämpliga delar. 13 § Regeringen utser en centralmyndighet med uppdrag att fullgöra de uppgifter som följer av underhållsförordningen och . 14 § beslut med anledning av en fram- ställning eller en ansökan från en utländsk centralmyndighet i enlighet med artikel 53 eller 56 i underhållsförordningen, eller artikel 7 eller 10 , får inte överklagas. Överföring av personuppgifter till tredje land 15 § får utan hinder av 33 § person- uppgiftslagen (1998:204) överföra personuppgifter till tredje land, om det behövs för att erforderliga åtgärder enligt underhålls- förordningen och ska kunna övervägas och vidtas. Detta gäller även sådana personuppgifter som avses i 13 § personuppgiftslagen. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 2Förslag till lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap Härigenom föreskrivs att 3 kap. 6 och 12 §§ lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap ska ha följande lydelse. om och underhåll till barn få om barn får tas upp i barnet vistas här i riket skola vistas här i riket ska sådana sådana frågor alltid prövas enligt frågor alltid prövas enligt svensk i främmande stat, får här i riket i främmande stat, får här i riket efter vad som finnes skäligt efter vad som är skäligt beslut som avses i 14 kap. 7 och 8 §§ äktenskaps- 14 kap. 7 och 8 §§ äktenskaps- balken, utom såvitt avser frågor om underhåll, samt 6 kap. 20 § Sådant beslut kan när som helst kan när som helst återkallas. 1.Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 2.Ändringarna medför inte att svensk domstols behörighet i en fråga om underhåll som anhängiggjorts före ikraftträdandet går förlorad. 3.Har ett mål om underhåll anhängiggjorts vid en domstol före ikraftträdandet, tillämpas äldre bestämmelser. 1Senaste lydelse 1973:942. 2Senaste lydelse 1987:795. 3Förslag till lag om ändring i rättshjälps- lagen (1996:1619) Härigenom föreskrivs att det i rättshjälpslagen (1996:1619) ska införas en ny paragraf, 2 a §, av följande lydelse. Rättshjälp ska beviljas om den rättssökande behöver juridiskt biträde samt då förutsättningarna enligt artikel 46 i rådets förord- ning (EG) nr 4/2009 av om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om underhållsskyldighet eller arti- kel 15 i av om inter- nationell indrivning av underhåll till barn och andra familje- medlemmar är uppfyllda. När rättshjälp beviljas i dessa fall gäller inte 2 §, 4–13 §§, 21– 25 §§, 32 § 1–4 och 6, 33 §, 35 §, 38 § och 40 § första stycket. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 65Sekretess gäller hos domstol för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs och 4Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) dels att det i 28 kap. ska införas en ny paragraf, 1 a §, av följande lydelse, dels att 36 kap. 1 § ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Sekretess enligt 1 § gäller även för uppgift om en enskilds personliga förhållanden i verk- samhet hos som avser rådets förordning (EG) nr 4/2009 av om domstols behörighet, tillämplig lag, erkän- nande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om underhållsskyldighet, Haagkon- ventionen av om internationell indrivning av underhåll till barn och andra familjemedlemmar och New av om indrivning av underhållsbidrag i utlandet. 1 § Sekretess gäller hos domstol för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs och (1999:997) om särskild före- (1999:997) om särskild före- trädare för barn, trädare för barn, 2. ärende om adoption enligt 2. ärende om adoption enligt 3. ärende om anordnande av 3. ärende om anordnande av enligt 11 kap. 4 § 4. ärende om förvaltarskap. 5. mål och 4/2009 av om domstols behörighet, tillämp- ställighet av domar samt sam- arbete i fråga om underhålls- skyldighet, av om inter- nationell indrivning av underhåll till barn och andra familje- medlemmar eller New York- konventionen av om indrivning av underhållsbidrag i utlandet. Sekretess gäller hos domstol för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om en part begär det och det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i 2.mål och ärende enligt i annat fall än som anges iförsta stycket, eller 3.ärende enligt lagen (1989:14) om erkännande och verk- ställighet av utländska vårdnadsavgöranden m.m. och om över- flyttning av barn. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 5Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken (2010:110) Härigenom föreskrivs att det i 114 kap. socialförsäkringsbalken (2010:110)3 ska införas en ny paragraf, 2 a §, av följande lydelse. Detta kapitel ska också tillämpas vid behandling av personuppgifter i verksamhet hos i dess egenskap av centralmyndighet enligt rådets förordning (EG) nr 4/2009 av om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om underhållsskyldighet, Haag- konventionen av om inter- nationell indrivning av underhåll till barn och andra familje- medlemmar samt New York- konventionen av om indrivning av under- hållsbidrag i utlandet. Denna lag träder i kraft den dag regeringen bestämmer. 3 Socialförsäkringsbalken träder i kraft . Del I Inledning och bakgrund 1Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att föreslå de kompletterande bestämmelser som behövs till den av Europeiska unionens (EU:s) råd antagna förordningen (EG) nr 4/2009 om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar samt sam- arbete i fråga om underhållsskyldighet (underhållsförordningen).1 I uppdraget ligger att utredningen ska analysera underhålls- förordningen och belysa likheter och skillnader i förhållande till framför allt I-förordningen2 och av om internationell indrivning av underhåll till barn och andra familjemedlemmar ().3 Utredningen ska vidare undersöka vilka kompletterande författningsbestämmelser som behövs med anledning av under- hållsförordningen, inklusive den hänvisning som finns i förord- ningen till Haagprotokollet av om tillämplig lag avseende underhållsskyldighet (Haagprotokoll).4 I detta sammanhang ska utredningen särskild uppmärksamma att exekvaturförfarandet huvudsakligen avskaffas och att det införs en möjlighet till förnyad prövning i ursprungsmedlemsstaten för en svarande som inte har gått i svaromål. Särskild uppmärksamhet ska fästas vid frågor om rättshjälp, hinder mot och uppskjutande av 1Direktiven, dir. 2009:54, bifogas som bilaga 1 i betänkandets bilagedel. Underhålls- förordningen finns intagen som bilaga 2 i bilagedelen. iEU:s officiella tidning, EUT L 7, 10.1.2009, s. 1. 2Rådets förordning (EG) nr 44/2001 av om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område. I-förordningen är publicerad i EGT L 12, , s. 1. finns intagen som bilaga 3 i bilagedelen. 4Rådets beslut om EU:s tillträde till Haagprotokoll finns intaget som bilaga 4 och protokollet som bilaga 5 i bilagedelen. Utredningens uppdrag och arbete verkställighet, informationsutbyte och sekretess samt tillgång till och hantering av personuppgifter. Utredningen ska också bedöma vilka administrativa myndigheter i , behöriga i frågor om underhållsskyldighet, som under vissa förutsättningar ska likställas med domstol. Utredningen ska enligt direktiven även föreslå de författnings- ändringar som ett framtida tillträde till ger anledning till. En del i arbetet är att undersöka hur svensk rätt förhåller sig till bestämmelserna i konventionen och att analysera konsekvenserna av att blir bundet av konventionen. I sammanhanget ska även förhållandet till andra internationella instrument på området belysas. I den mån frågan aktualiseras ska utredningen ta ställning till hur konventionen bör införlivas i svensk rätt, genom inkorporering eller transformering. Särskild uppmärksamhet ska fästas vid frågor om rättsligt bistånd, informa- tionsutbyte och därtill hörande frågor om sekretess samt frågor om exekvaturförfarande och verkställighet. I uppdraget ingår också att ta ställning till om konventionens tillämpningsområde helt eller delvis bör utvidgas och om det finns anledning att reservera sig, i enlighet med vad som är möjligt enligt konventionen. Utredningen ska vidare ge förslag på vilken myndighet som lämpligen bör utses till centralmyndighet i förhållande till under- hållsförordningen och . Utgångspunkten ska vara att en och samma myndighet ska vara centralmyndighet både enligt förordningen och konventionen. Utredningen ska därvid redovisa den kompetens och de resurser som behövs för att myndigheten ska kunna genomföra de uppgifter som ligger på centralmyndigheten enligt förordningen och konventionen. Det ska även utredas om vissa uppgifter bör handhas av central- myndigheten eller av andra organ. Utredningen ska också redovisa hur s.k. direkta ansökningar, ansökningar som görs direkt till en behörig myndighet i ett annat land och inte genom centralmyndigheterna, behandlas i underhållsförordningen och . Vidare ska utredningen bedöma om och i så fall vilket eller vilka språk som bör godkänna för ifyllande av formulär och vid översättningar. Om utredningen under arbetets gång skulle finna att någon anknytande internationellt familjerättslig fråga behöver tas upp står det utredningen fritt att göra det. Om förslagen påverkar kostna- Utredningens uppdrag och arbete derna för staten, ska en beräkning av kostnaderna redovisas. Finansiering för kostnadsökningar ska föreslås. Uppdraget ska redovisas . Utredningens arbete inleddes . Utredningen har hållit sju sammanträden med experter och sakkunniga. Ytterligare fyra sammanträden har hållits i en mindre grupp med utredaren, sekre- teraren, sakkunniga samt experterna . Enligt direktiven ska utredningen följa och beakta det arbete som pågår i de övriga nordiska länderna med Haagkonven- tion och arbete med underhållsförordningen. Vikt ska fästas vid intresset av nordisk rättslikhet. Av denna anledning har utredningen haft kontakter med berörda tjänstemän i , , och . Utredningen har också, tillsammans med vid , anordnat ett nordiskt seminarium där representanter från den svenska utred- ningen samt , och medverkade. har även därigenom bidragit värdefullt till att direktivens anvisningar om nordiskt samråd kunnat uppfyllas. Betänkandet är indelat i fem olika delar. Den första delen (del I) omfattar ett inledande kapitel med utredningens uppdrag och arbete (kapitel 1), ett kortare avsnitt om historik, språkversioner och tolkning (kapitel 2) samt ett avsnitt om gällande rätt (kapitel 3). Del II behandlar underhållsförordningen, Haagkonven- tion och Haagprotokoll. De olika instrumentens tillämpningsområden och förhållande till andra internationella instrument behandlas i kapitel 4. Där finns bl.a. en beskrivning av vilka instrument som kan bli aktuella i förhållande till avgöranden från olika länder, bundna av olika internationella instrument. I kapitlet finns också en kortare redovisning av hemvistbegreppet och ett avsnitt om sambor, samkönade äktenskap och partnerskap. Därefter följer ett antal kapitel som behandlar de internationella Utredningens uppdrag och arbete instrumentens huvudområden, nämligen behörighet (kapitel 5), lagval (kapitel 6) samt erkännande och verkställighet (kapitel 7). Kapitel 8 behandlar frågor om avtal och därefter följer ett kapitel om samarbete genom centralmyndigheter och deras åligganden (kapitel 9). I kapitel 9 återfinns även gällande rätt i fråga om sekretess och behandlingen av personuppgifter samt underhålls- förordningens och bestämmelser i dessa delar. Härefter följer en redovisning av direkta ansökningar (kapitel 10) och rättshjälp respektive rättsligt bistånd (kapitel 11). Instrumentens allmänna bestämmelser, slutbestämmelser och bilagda formulär behandlas i kapitel 12. Kapitel 5–12 innehåller redogörelser för aktuella bestämmelser i underhållsförordningen, och Haagprotokoll i vissa fall med exempel som anknyter till enskilda artiklar. När underhållsförordningen behandlas görs också hän- visningar till likheter och skillnader med I-förordningen. I slutet av varje avsnitt finns utredningens överväganden i fråga om vilka kompletterande bestämmelser som behövs. I detta samman- hang görs också, där det är aktuellt, en bedömning av om det finns något utrymme för att ha allmänt tillämpliga svenska bestämmelser, som gäller då några konventionsbundna bestämmelser inte är tillämpliga (svensk autonom rätt). I del III behandlas lagtekniska frågor m.m. I det inledande kapitlet i denna del behandlas frågor kring införlivandet av instrumenten och lagtekniska frågor (kapitel 13). Ikraftträdande och övergångsbestämmelser behandlas i kapitel 14 och konse- kvenser av förslagen i kapitel 15. Den fjärde delen (del IV) innehåller författningskommentarer (kapitel 16) medan den femte och sista delen (del V) innehåller ett särskilt yttrande. Till betänkandet finns också en bilagedel. Där finns utredningens direktiv (bilaga 1), underhållsförordningen på svenska (bilaga 2), i treställig version på franska, engelska och svenska (bilaga 3),5 EU:s beslut om tillträde till 2007 års Haagprotokoll (bilaga 4) samt protokollet i treställig version på franska, engelska och svenska (bilaga 5).6 5Engelska och franska är konventionens originalspråk medan den svenska översättningen inte är officiell, se avsnitt 2.4. 6Engelska och franska är protokollets originalspråk medan den svenska översättningen är upprättad inom EU, se avsnitt 2.4. Utredningens uppdrag och arbete Syftet med underhållsförordningen och är att den som är berättigad till underhåll ska kunna få underhåll från den som är skyldig att utge det. Med underhållsberättigad avses varje enskild person som har eller påstås ha rätt att få underhålls- bidrag (artikel 2.1 punkten 10 i underhållsförordningen och artikel 3 a ). Med underhållsskyldig avses varje enskild person som är eller påstås vara skyldig att utge underhållsbidrag (artikel 2.1 punkten 11 i underhållsförordningen och artikel 3 b ). Det kan anmärkas att det i vissa rättsordningar är föräldern och inte barnet som har rätt till underhåll för barnet från den andra föräldern. 2Historik, språkversioner och tolkning 2.1Europeiska unionen (EU) trädde det s.k. Lissabonfördraget i kraft mellan medlemsstaterna i EU. Fördraget innebär bland annat att EU har blivit en juridisk person och att begreppet Europeiska gemenskapen (EG) inte längre finns kvar. har också bytt namn till Europeiska unionens domstol. För enkelhets skull används i betänkandet genomgående begreppet EU (EU-rättslig, osv.) även i fråga om EG-rätt som har tillkommit före . Antagna rättsakter och hänvisningar till EU:s officiella tidning benämns dock med sina vedertagna beteckningar (i förekommande fall EG respektive EGT). Efter att Amsterdamfördraget trätt i kraft gav EU:s medlemsstater vid i uttryck för en önskan om att principen om ömsesidigt erkännande av rättsliga avgöranden och domar ska tillämpas i hela EU. Europeiska unionens råd (rådet) och Europeiska kommis- sionen (kommissionen) antog därför ett program om åtgärder för genomförande av principen om ömsesidigt erkännande av domar på privaträttens område.1 Detta följdes av ett nytt program, Haagprogrammet för stärkt frihet, säkerhet och rättvisa i Europeiska unionen (Haagprogrammet).2 Rådet antog en handlingsplan för att realisera Haag- programmet genom konkreta åtgärder.3 I handlingsplanen nämns bl.a. behovet av att anta förslag rörande underhållsskyldighet. Det civilrättsliga samarbetet enligt Amsterdamfördraget tillämpas dock inte i förhållande till , och . 1Se EGT C 12, , s. 1. 2Se EUT C 53, , s. 1. 3Se EUT C 198, , s. 1. Historik, språkversioner och tolkning sistnämnda två staterna har emellertid, till skillnad från , en särskild möjlighet att ansluta sig till rättsakter på området. EU är medlem i för internationell privaträtt (se avsnitt 2.2). Såväl EU som EU:s medlemsstater har deltagit i de förhandlingar som ledde års och Haagprotokoll. Dessa instrument har legat till grund för underhållsförordningen. Avsikten är att en underhållsberättigad person enkelt bör kunna utverka ett avgörande i en medlemsstat som automatiskt är verkställbart i en annan medlemsstat. har meddelat sin önskan om att delta i antagandet och tillämpningen av underhållsförordningen (ingresspunkt 46 i underhållsförordning- en) och har underrättat kommis- sionen om sin önskan att godta förordningen.4 har träffat ett avtal om att bestämmelserna i underhållsförordningen ska vara tillämpliga på förbindelserna mellan och , med undantag för bestämmelserna om tillämplig lag och samarbete mellan centralmyndigheter.5 Kommissionen har föreslagit6 att EU ska tillträda men rådet har ännu inte fattat något beslut i frågan. Utredningen har haft att utgå från att EU kommer att tillträda konventionen (se kapitel 13). EU:s tillträde får till följd att medlemsstaterna (med undantag för ) blir direkt bundna av konventionen. I kommissionens förslag till rådsbeslut anges att inte deltar i antagandet av beslutet om tillträde och därför inte är bundet av det och inte omfattas av dess tillämpning (punkten 10). EU har tillträtt Haagprotokoll.7 EU:s tillträde till protokollet innebär att medlemsstaterna (dock inte och ) blir bundna av protokollet. 4Se KOM(2009) 181 slutlig, 21.4.2009. 5Se avtal mellan Europeiska gemenskapen och om domstols behörighet och om erkännande och verkställighet av domar på privaträttens område, publicerat i EUT L 149, , s. 80. 6Se KOM(2009) 373 slutlig, 28.7.2009. 7EU tillträdde protokollet , se även rådets beslut av om Europeiska gemenskapens ingående av Haagprotokollet av om tillämplig lag avseende underhållsskyldighet (2009/941/EG), intaget i EUT L 331, 16.12.2009, s. 17 (se bilaga 4 i bilagedelen). Historik, språkversioner och tolkning 2.2Haagkonferensen för internationell privaträtt för internationell privaträtt () är en internationell organisation som har ett sjuttiotal medlemmar, däribland såväl EU som samtliga EU:s 27 medlemsstater. Haag- konferensens ändamål är att verka för ett gradvis förenhetligande av den internationella privaträttens regler.8 verksamhet består huvudsakligen av att förhandla och utarbeta internationella fördrag (konventioner) inom den internationella privaträttens olika områden. har behandlat frågor som rör barn. Några av de mer centrala inter- nationellt privaträttsliga frågorna i förhållande till barn regleras i följande konventioner som har utarbetats inom . -av om tillämplig lag avseende underhåll till barn -av om erkännande och verkställighet av avgöranden om underhåll till barn () -av om myndigheters behörighet och tillämplig lag i frågor till skydd för underåriga -av om behörig myndighet, tillämplig lag och erkännande av beslut rörande adoption -av om erkännande och verkställighet av avgöranden angående underhållsskyldighet () -av om tillämplig lag avseende underhållsskyldighet -av om de civila aspekterna på internationella bortföranden av barn () -av om skydd av barn och samarbete vid internationella adoptioner (Haag- konvention) 8 Se artikel 1 i stadga, tillgänglig på hemsida >. Historik, språkversioner och tolkning -av om behörighet, tillämplig lag, erkännande, verkställighet och samarbete i frågor om föräldraansvar och åtgärder till skydd för barn () Av de ovan angivna konventionerna har tillträtt , , Haag- konvention och Haagkonvention.9 Även om underhåll till barn står i fokus är den i viss mån tillämplig i förhållande till vuxna (t.ex. mellan makar). Det finns även andra Haag- konventioner som tar sikte på skyddet av vuxna.10 Arbetet som ledde års och Haagprotokoll påbörjades då ett särskilt utskott (eng. special commission) sammankallades inom . Utskottets slutsats blev att tillämpningen av de befintliga konventionerna angående underhållsskyldighet borde förbättras. Ett nytt särskilt utskott sammankallades för att undersöka den praktiska tillämpningen av de fyra existerande Haagkonven- tionerna på detta område samt (FN:s) konvention om indrivning av underhållsbidrag i utlandet (se avsnitt 2.3). Slutsatsen blev att borde påbörja arbetet med att ta fram ett nytt instrument. De stater som var representerade vid den nittonde sessionen av kom överens om att ett arbete skulle inledas med att ta fram en ny konvention avseende under- hållsskyldighet. Den nya konventionen skulle bygga på de bästa inslagen i de befintliga Haagkonventionerna avseende underhåll och innehålla bestämmelser om rättsligt och administrativt samarbete. Ett nytt särskilt utskott sammankallades. Utskottet sammanträdde ett flertal gånger och 9Se SÖ 1958:55, SÖ 1977:3, SÖ 1989:7 och SÖ 1996:54. 10Som exempel kan nämnas av om erkännande av äktenskapsskillnader och hemskillnader (som för svensk del trädde 1975, SÖ 1975:27), av om tillämplig lag för makars förmögenhetsförhållanden och av om internationellt skydd av vuxna (har inte tillträtt de två senare konventionerna). Historik, språkversioner och tolkning dess arbete låg sedan till grund för diskussionerna under Haag- konferensens tjugoförsta session i november 2007.11 I samband med att förhandlades fram gjordes en översyn av Haagkonventionerna om tillämplig lag avseende underhållsskyldighet . Resultatet blev Haagprotokollet om tillämplig lag avseende underhållsskyldighet. Den omständigheten att instrumentet kallas för protokoll och inte för konvention saknar betydelse för staternas förpliktelser enligt protokollet. En fördel med benämningen ansågs vara att sambandet med framgår på ett tydligare sätt. Vissa av lösningarna i protokollet är utformade för att underlätta att ett avgörande om underhållsskyldighet kan erhållas, särskilt genom att forumlandets lag får en mer framträdande roll vid lagvalet. Protokollet bygger alltså på samma principiella ställningstaganden som konventionen.12 Både och Haagprotokoll antogs . Konventionen respektive proto- kollet träder i kraft efter att det andra ratifikations- instrumentet har deponerats. Så har ännu inte skett. 2.3Förenta nationerna (FN) De problem som kan uppstå när en underhållsskyldig person flyttar till utlandet och undandrar sig att fullgöra sin underhållsplikt upp- märksammades redan av dåvarande . Arbetet ledde slutligen fram till (FN:s) konvention om indrivning av underhållsbidrag i utlandet.13 Konventionen undertecknades i och går därför allmänt under namnet New .