sou · GYB367 · 2010-10-20 00:00:00 — ses således som sammanhållna, utan markanta övergångar från en årskurs till nästa. Till grund för lagändringarna låg förslagen från en expert- kommitté, regeringens Skolestartsudvalg, som tillsattes med uppgiften att se över inskolningsfasen och komma med råd och rekommendationer kring utformningen av ett mer sammanhängande förlopp från barnomsorg till skola, samt mellan i skolan och fritidsverksamheten. I kommitténs rapport (Skolestartsudvalg ) framgår att man inspirerats av skolsystemet i . Ur pedagogiskt perspektiv blir en rullande skolstart en individuell upplevelse där det enskilda barnet och familjen står i centrum. läggs vikt vid att utnyttja den pedagogiska situation som uppstår när ett barn kommer till en redan etablerad grupp av erfarna elever. I rapporten påtalas dock ett antal dilemman, såsom att orienteringen mot det individuella barnet kan leda till en ökad individualisering och att gemenskapen med jämnåriga inte kommer att beaktas i samma omfattning. Med rullande skolstart blir övergången mellan barnomsorgen och skolan bättre i och med att färre barn kommer åt gången, vilket gör det lättare att fokusera på de nya individerna. medför den individuella starten att eleven skiljs från sina vänner. Det ses som positivt att de nya barnen börjar i grupper med etablerade normer och regler och att normer inte i första hand blir något som de vuxna förmedlar. Men det kan också vara svårt att komma in i en grupp med etablerade relationer och normer. Det nämns också att det kan vara svårt att få in föräldrarna i den existerande föräldragruppen, vilket kan påverka deras demokratiska inflytande. Utvärdering av rullande skolstart Försöksverksamheter med rullande skolstart har genomförts och utvärderats i . Kommunerna som har genomfört en försöksverksamhet har sökt dispens från . I en rapport från Uddannelsestyrelsen (2003), som baseras på fem skolors erfaren- heter8, framkommer att individanpassningen vid rullande skolstart fungerar speciellt väl när eleverna organiseras i åldersintegrerade klasser. En framgångsfaktor för att rullande skolstart skulle lyckas var att det fanns ett gott samarbete mellan överlämnande och mottagande institutioner. En annan viktig faktor var stödet från föräldrar. I rapporten ges en positiv bild från försöksverksamheten vad gäller inskolning samt de pedagogiska, organisatoriska och samarbetsmässiga vinsterna. Endast en skola i utvärderingen kan dock påvisa mätbara positiva resultat på inlärningsmöjligheterna vid rullande skolstart. Utvärderingen visade på ett antal positiva resultat utöver att inskolningen blev lugnare och mer individ- fokuserad, bl.a. framkom det att det blev bättre möjlighet till undervisningsdifferentiering och individanpassad undervisning då eleverna i børnehaveklassen inte längre sågs som en homogen grupp. Dessutom uppgavs att socialiseringen mellan elever stärkts, liksom lärandet elever emellan. Några av de nackdelar som 8 Av totalt nio skolor var det fyra som aldrig kom igång med försöket. framkom var att det var svårt att planera undervisningen då elever rullade in löpande och att skolstarten inte längre utgjorde en gemensam referens. Enligt rapporten var det svårt att dokumentera den ekonomiska nettoeffekten av rullande skolstart. Införandet av rullande skolstart minskade dock trycket på platser i förskolan, då barn började skolan under läsåret. Utvärderingen visade därutöver att behovet av specialundervisning påverkats något av den rullande skolstarten, men detta medförde troligtvis inga besparingar eftersom resurserna för specialundervisning i stället användes på annat sätt. Den rullande skolstarten var även för- knippad med vissa utgifter, speciellt i samband med förberedelse och uppstartsfasen. Den utvärdering som här refereras har inte haft fokus på effekter av rullade skolstart på elevers resultat och studien baseras på ett fåtal skolors erfarenheter. Det tycks som om den rullande skolstarten inte har fått något större genomslag i . Det är många praktiska överväganden som måste göras om den ska kunna införas på en skola. 4.5.4Norge – fleksibel skolestart Med den norska grundskolereformen, Reform 97, sänktes skol- startsåldern i till . blev tioårig (Kirke-, utdannings- og forskningsdepartementet 1996). Norska barn börjar vanligtvis skolan det kalenderår de fyller . Den norska skollagen utgör inget hinder för skolstart under läsåret så länge elevens rätt till utbildning i den omfattning lagen föreskriver tillgodoses (Opplæringsloven § 2–1 och § 2–2). tillsatte den norska regeringen en kommitté, Kvalitetutvalget, för att värdera grundutbildningens innehåll, kvalitet och organisation. En fråga i kommitténs uppdrag var att se över om barn ska börja skolan det kalenderår de fyller sex eller i samband med deras sexårsdag, eller om tidpunkten för skolstart ska vara valfri för kommuner och/eller föräldrar. Syftet med att införa en flexibel skolstart var att låta eleverna börja skolan efter sin mognad, samt att alla elever skulle få en individuellt anpassad undervisning från första skoldagen (NOU 2003:16, kapitel 11). I betänkandet refereras till en studie (Watten m.fl. 2002) som visar på en tendens till att barn som är födda under de sista två kvartalen i större utsträckning får problem i skolan än de som föds under de två första kvartalen. Det finns ingen mot- svarande tendens hos barn som ännu inte har börjat skolan. Problemet uppges vara skolstarten och det har inte lösts med de extra resurser som getts dessa elever för en mer individanpassad undervisning. Problemet visar sig kvarstå upp genom skolåren. Forskarna antog att åldersskillnaden vid skolstart gör att de yngsta barnen får svårigheter att hänga med, vilket påverkar deras självtillit negativt. Risken finns att denna negativa bild kvarstår i ett längre tidsperspektiv. Problemet antas vara strukturellt och kräver därmed en strukturell lösning. Forskarna efterfrågade en debatt om skolstart, organisation och individ- anpassad undervisning. Kommittén rekommenderade att beslut om flexibel skolstart, inom lagens ramar, lämnas till den lokala nivån. Inför rekom- mendationen genomfördes en kartläggning som visade att de flesta kommuner har skolstart för alla barn det kalenderår barnet fyller , men att vissa kommuner infört system där barn börjar skolan den dag de fyller , när föräldrar önskar det eller har andra flexibla lösningar för skolstarten. Skolstart får konsekvenser både för arbetet på förskolor och i skolor. Dels måste barn i förskolan löpande förberedas för skolan, dels måste nya yngre barn skolas in på förskolan då de äldre går över till skolan. I kommitténs betänkande (NOU 2003:16) påpekades att skolstart efter en bedömning av varje barns mognad och utveckling medför både för- och nackdelar. De fördelar som lyftes fram var att det kan leda till ett närmare samarbete mellan förskolor och skolor, att övergången från förskolan till skolan kan bli mer flexibel, att barnet kan få en bättre och mer individuellt anpassad utbildning i skolan, att barnets utvecklingsnivå, intressen och behov blir mer synliga och att förskoleplatser kommer att bli tillgängliga , vilket kan leda till en kontinuerlig inskrivning av barn. Nackdelarna var, enligt betänkandet, att små barn är beroende av kontinuitet och trygghet och att ett system med löpande uppbrott i grupper kan leda till oro i förskolan för både barn och personal, att systemet kan hämma det långsiktiga och pågående arbetet med förskolans läroplan samt att barn förlorar den trygghet som det innebär att börja skolan som andra barn från sin förskola. inleddes reformen Kunnskapsløftet som ett resultat av kommitténs rekommendationer (Kunnskapsdeparte- mentet 2006). Reformen innebar en mängd ändringar i grund- skolans innehåll, struktur och organisation. Frågan om och i så fall hur flexibel skolstart praktiseras inom ramen för gällande bestäm- melser lämnades till kommunerna att själva avgöra. Flexibel skolstart har därefter inte varit en fråga för den nationella politiken i . Några kommuner/skolor har infört eller genomfört en försöksverksamhet med flexibel skolstart. I det följande återges några exempel och erfarenheter. De utvärderingar som genomförts har inte haft fokus på effekter av flexibel skolstart på elevers resultat. I utvärderingarna från kommun har flera skolor ingått. I och kommuner är det däremot bara en enstaka skolas erfarenheter som summerats och därmed ett mycket litet antal elever som omfattats av verksamheten. fattade kommun beslut om att införa flexibel skolstart successivt. Ambitionen var att alla skolor skulle kunna erbjuda flexibel skolstart senast fr.o.m. /08, vilket också görs i varierande grad . Den flexibla skolstarten ska vara ett erbjudande till alla föräldrar som önskar det för sitt barn. Tanken är att den ska vara ett sätt att bättre anpassa undervisningen till varje enskilt barn. Den obligatoriska skolstarten är fortfarande vid läsårets början . Flexibiliteten som erbjuds eleverna är att börja i vid ett eller flera tillfällen före den obligatoriska skolstarten, beroende på hur skolan organiserar den flexibla skolstarten. Denna möjlighet är inte avhängig om barnet är fött eller hösten det år han/hon fyller , alla barn som ska börja skolan får erbjudandet. Tiden som eleven går i skolan läggs till den lagstadgande tiden i och blir därmed plustid för eleven. Beslutet om flexibel skolstart fattar föräldrarna i samråd med skolan och eventuellt förskolan. Det betonas att det är viktigt med en bra dialog som utgår från vad som är bäst för det enskilda barnet (kommune 2007). Utredningen har erfarit att det är varje enskild skola som beslutar om organisation av den flexibla skolstarten i kommun. Det betyder att skolan själv avgör antal elever som ska tas in flexibelt och när de ska börja, samt om de barn som börjar flexibelt ska bilda en egen grupp eller gå in i en befintlig (åldersblandad) grupp. De elever som börjar i åldersblandade grupper i går in i åldershomogena klasser från årskurs 2 eller 3. De åldersblandade grupperna har blivit mindre vanliga och de barn som börjar flexibelt bildar allt oftare egna grupper. I börjar majoriteten av barnen fortfarande skolan i samband med läsårets start . av eleverna började flexibelt . Flexibel skolstart uppges ha fungerat särskilt bra i skolor med en stor andel elever med utländsk bakgrund. Lägre andelar av dessa elever har erfarenhet från för- skolan och får med flexibiliteten en bättre skolstart. Det skjuts inte till några extra pengar för den flexibla skolstarten från kommunen, däremot har en del skolor ekonomiskt stöd av integrationspolitiska skäl, vilka kan användas för att till exempel minska gruppstorlekar. kommun planerar en utvärdering av den flexibla skolstarten som beräknas vara klar . Under införandet har flera utvärderingar genomförts, vilka summerats i en syntes- rapport (Germenten & Gaardar 2004). Utvärderingen har haft till uppgift att visa vilken effekt flexibel skolstart haft för eleverna, för deras föräldrar, för lärarna och för skolans verksamhet. Resultaten från utvärderingarna har använts fortlöpande vid införandet av den flexibla skolstarten i kommunen. Några områden som lyftes fram var vikten av samarbetet mellan förskola och skola vid flexibel skolstart, att införandet av flexibel skolstart ställde stora krav på skolans ledning och lärare, samt att tydlig information om målsättningen med flexibel skolstart var viktig för att få med sig personal och föräldrar. genomfördes ett försök med s.k. tillpasset skolestart i en skola i kommun. Möjligheten erbjuds inte längre skolans elever. Försöket innebar att föräldrar till alla barn oavsett när de var födda kunde söka om att få börja , dvs. innan den obligatoriska augustistarten. Föräldrar till alla barn som skulle börja i skolan blev kallade till ett möte i oktober året innan för att få information om möjligheten. Därefter fick de föräldrar som ville ha en flexibel skolstart för barnet ansöka om det. började flexibelt började i grupper om tre till fyra barn i början av . Klassen fylldes på och omfattade till slut drygt 20 elever. Gruppen knöts till årskurs 1, men hade en egen pedagog som kommunen tillförde medel för. I en rapport belyses verksamheten före skolstart, vid skolstart , vid skolstart och situationen efteråt (Rindarøy 2006). Sammantaget upplevdes projektet som lyckat av både föräldrar och personal. Att det lyckades så väl uppges kunna bero på att skolan är mycket utvecklingsorienterad och att föräldrastödet varit stort. Försöket bidrog till en anpassad undervisning både för de elever som började tidigare och de som började . Många föräldrar uttryckte en osäkerhet kring att söka s.k. tillpasset skolestart för sitt barn. De önskade en tydlighet kring vilka kriterier som skulle ligga till grund för att barnet borde börja skolan flexibelt. Det fanns ett stort behov hos föräldrarna att få råd och stöd från förskolan i detta beslut. Personalen i förskolan upplevde dock att de inte hade tillräcklig kunskap om verk- samheten för att kunna ge en god vägledning och tyckte att det var svårt att stötta föräldrarna. som föräldrarna till de barn som började på vår- terminen var mycket nöjda med barnens vårtermin på skolan var de mindre nöjda med verksamheten efter skolstarten . Då fördelades dessa elever i grupper med eleverna som började . Elevgrupperna blev större och det blev en del repetition. Vissa av de elever som hade börjat på vårterminen fick också nya lärare. Lärarna menade å andra sidan att de bättre kunde kon- centrera sig på de nya eleverna när inte alla var nya i skolan. För förskolan blev det arbetsamt att arbeta med överlämning av barn till skolan. Det skapade oroliga och instabila vänskapsrelationer i förskolan och begränsade möjlig- heterna att genomföra temaprojekt . Samarbetet mellan förskolan och skolan beskrivs som ett utvecklingsområde. Även ett pilotprojekt med flexibel skolstart vid en skola i kommun (2008) har summerats. På skolan organiserades utbildningen i åldersblandade grupper för årskurserna 1 och 2. De elever som började flexibelt började i dessa grupper. För att få börja på skolan före den vanliga skolstarten skulle barnet ha fyllt före sista juni och föräldrarna skulle ha önskat att barnet började tidigare. Det år den flexibla skolstarten infördes var det fyra elever som började flexibelt. Sammantaget blev försöket väl mottaget av barnen och deras föräldrar, som uppfattade att barnen fått en bra skolstart och utvecklats både akademiskt och socialt. Personalen i skolan upplevde att den flexibla skolstarten krävde ännu tydligare riktlinjer om innehåll, mål, ramar och progression, men menade att det varit en viktig och nyttig erfarenhet att vara med och utforma verksamheten. Erfarenheterna från pilotprojektet visade att kriterier för mognad och motivation var en utmaning i bedömningen av vilka barn som faktiskt är mogna och motiverade att börja skolan tidigare. Det konstaterades att begreppet mognad är otydligt. Erfarenheterna visade även att införandet har varit resurskrävande vad gäller personalsituation (omdisponering av personal), planering (studiebesök) och uppföljning. 5Tillämpning av hittillsvarande lagstiftning Den svenska skolan är målstyrd. Staten anger i styrdokument de nationella ambitioner och krav som ska garantera likvärdigheten i skolsystemet. Huvudmännen ansvarar för att verksamheten genomförs enligt de beslut som riksdag och regering har fattat. Skolan har stor frihet att välja innehåll och arbetssätt för att nå målen som staten formulerat. Skolorna, huvudmännen och staten följer på olika sätt upp och utvärderar verksamheten för att se att målen verkligen nås. Den nya skollagen (2010:800) trädde i kraft , men ska tillämpas först fr.o.m. /12. All relevant svensk empiri rörande skolstarten avser verksamhet som har styrts av det hitintills gällande regelverket: skollagen (1985:1100) och grund- skoleförordningen (1994:1194). I detta avsnitt redovisas därför kortfattat de bestämmelser som fram till har styrt barns rätt till förskoleklass och grundskola samt skolplikten, dvs. de ramar som staten givit för skolstarten. I kapitlet illustreras därefter hur dessa regler har tillämpats med hjälp av tillgänglig statistik. Slut- ligen diskuteras i vad mån den möjliga flexibiliteten i samband med skolstarten har utnyttjats. 5.1Rätt till förskoleklass samt skolplikt och rätt till grundskoleutbildning Kommunen där ett barn stadigvarande vistas är skyldig att anvisa en plats i förskoleklassen från och med höstterminen det år ett barn fyller till dess att barnet börjar fullgöra sin skolplikt. Barn får även tas emot i förskoleklassen före höstterminen det år då barnet fyller (2 b kap. 2 § skollagen [1985:1100]). Tillämpning av hittillsvarande lagstiftning Skolplikten inträder på höstterminen det kalenderår barnet fyller . Om vårdnadshavaren begär det, ska barnet redan höstterminen det kalenderår barnet fyller jämställas med skolpliktiga barn i fråga om rätten att börja skolan. Om det finns särskilda skäl får hem- kommunen på begäran av barnets vårdnadshavare besluta att barnet ska börja fullgöra sin skolplikt först höstterminen det kalenderår barnet fyller (3 kap. 7–8 §§ skollagen [1985:1100]). Elever kan därför börja vid sex, sju, eller om det finns sär- skilda skäl, ålder. har, liksom i den nya skollagen, nio årskurser. Utbildningen i varje årskurs bedrivs under ett läsår som delas upp på en höst- och en vårtermin (4 kap. 3 § skollagen [1985:1100]). Läsåret börjar och slutar (4 kap. 1 § grundskoleför- ordningen [1994:1194]). Som regel flyttas eleverna i årskurs 1–8 vid slutet av varje läsår till närmast högre årskurs (6 kap. 3 § grundskoleförordningen [1994:1194]). Rektorn får efter samråd med en elevs vårdnadshavare besluta att en elev inte ska flyttas till en högre årskurs, om detta med hänsyn till elevens allmänna utveckling och i övrigt är lämpligast för eleven. Rektorn får även på begäran av en elevs vårdnadshavare medge eleven att gå om en årskurs. Om en elev har goda förutsättningar att delta i utbildningen i en högre årskurs än den som eleven redan tillhör eller normalt ska tillhöra får rektorn besluta att eleven ska flyttas till den högre årskursen (6 kap. 4–6 §§ grundskoleförord- ningen [1994:1194]). Skolplikten upphör vid utgången av vårterminen det kalenderår eleven fyller . Om barnet tillfredsställande har slutfört högsta årskursen i , eller motsvarande i någon annan skolform där barnet får fullgöra sin skolplikt, upphör skol- plikten. Skolplikten upphör också, om barnet vid särskild prövning visar att det har motsvarande kunskaper (3 kap. 10 § skollagen [1985:1100]). Om en elev i inte tillfredsställande har slutfört sista årskursen när skolplikten upphör, men bedöms ha förmåga att fullfölja utbildningen, ska eleven beredas möjlighet att göra detta under högst efter det att skolplikten upphört (4 kap. 10 § skol- lagen [1985:1100]). Tillämpning av hittillsvarande lagstiftning Från och med /98 blev huvudmännen skyldiga att bereda barn plats i redan på höstterminen det kalenderår barnet fyller om vårdnadshavarna begär det (se 3 kap. 8 § skollagen [1985:1100]). hade kommunala huvudmän haft rätt att medge sexåringar skolstart (se bl.a. prop. 1990/91:115). efter det att reformen genomfördes ökade andelen sexåringar eller yngre i och var som högst läs- /97; , vilket motsvarar ca 10 000 elever. I sam- band med att den nya skolformen förskoleklass infördes, /99, började andelen sexåringar i att minska. Där- efter har andelen stadigt sjunkit till att /10 vara 1,3 pro- cent eller 1 300 elever, se figur 5.1. Figur 5.1 Andel (%) sexåringar eller yngre i årskurs 1, totalt samt flickor och pojkar T o t alt 1994/951995/96 2001/022002/032003 Källa: , officiella statistik. Bland de elever som började före den obliga- toriska skolstarten eller tidigare är flickor överrepresenterade, se figur 5.2. Av dessa elever har varit flickor och pojkar. Andelarna har varit relativt stabila . Efter /06 ses dock en ökad könsskillnad, mot en ökad andel flickor. har det absoluta antalet sex- åringar i årskurs 1 fortsatt att minska. Tillämpning av hittillsvarande lagstiftning Figur 5.2 Andel (%) flickor och pojkar i gruppen sexåringar eller yngre i årskurs 1 Källa: , officiella statistik. (1994) utvärderade den lagändring som skedde 1991, vilken innebar att kommuners möjlighet att medge sexåringar skol- start, , skulle övergå till att sexåringar som önskade börja skolan tidigare skulle jämställas med skolpliktiga i fråga om rätten att börja skolan. Den tidigare möjligheten att börja skolan det kalenderår barnet fyllde blev således i stället en rättighet. Det konstaterades att kort efter lagändringen tycks dess genomförande i första hand ha styrts av kommunens utbud. Utvärder- ingen visade på inga eller mycket svaga samband mellan föräldrars efter- frågan och kommuners vidtagna åtgärder. Paradoxalt nog tycktes dessutom föräldrars valmöjligheter ha varit mest begränsade i de kommuner som varit aktiva genomförare av flexibel skolstart, t.ex. i de kommuner som införde den så kallade barnskolemodellen. Barnskolan tog fasta på den idé om en helhetslösning för barnen genom samverkan mellan skola, förskola och fritidshem, som har präglat utredningar och betänkanden. Kännetecknande för barnskolan var att det fanns sex- och sjuår- ingar i samma klass under det första skolåret med såväl lågstadie- Tillämpning av hittillsvarande lagstiftning som förskollärare att tillgå. Andra kännetecken var tanken om den individanpassade skolgången för varje enskilt barn samt att förskola och skola skulle finnas i gemensamma lokaler. (1994) konstaterade att organisationen var den bärande idén i barnskolan och påpekade att det fanns ett antal frågetecken vad gällde grupp/klass- tillhörighet i elevernas fortsatta skolgång. Oklarheterna om elevernas fortsatta skolgång uppgavs strida mot de nationella målen om att varje enskild elev ska ha tillgång till en likvärdig utbildning efter egna behov och förutsättningar. /08 var det fortfarande ett fåtal kommuner som hade en mycket hög andel elever i årskurs 1 som var eller yngre: (), () och (). /10 var det som hade störst andel sexåringar i , . I de flesta kommuner var mindre än en procent av eleverna i årskurs 1 eller yngre.1 Andelen elever som började i årskurs 1 det kalenderår de fyllde har varit högre i fri- stående än i kommunala skolor och utgjorde /10 . Antalet elever som var eller yngre i skolor med huvudman var /10 knappt 900 och i skolor med fristående huvudman drygt 400.2 5.3Förskoleklassen – en ny skolform Förslaget om förskoleklass behandlades i propositionen Förskoleklass och andra skollagsfrågor (prop. 1997/98:6). Av propositionen framgår att ett syfte med förskoleklassen var att så långt som möjligt ge alla sex- åringar likvärdiga förutsättningar, vilket skulle främjas genom att läro- planen skulle omfatta även förskoleklassen (prop. 1997/98:6, s. 41). Resonemang fördes om hur mötet mellan olika pedagogiska tradi- tioner skulle leda till vidareutveckling. Mötet sades kunna frigöra pedagogisk utvecklingskraft för att förnya de pedagogiska verk- samheterna (prop. 1997/98:6, s. 42). Förskoleklassen infördes som en egen skolform i det offentliga skolväsendet. flyttades myndig- hetsansvaret för förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen över från till . Skollagens allmänna bestämmelser om skolan skulle också gälla förskoleklassen. 1Skolverket, Jämförelsetalsdatabasen. 2Skolverket, officiella statistik. Tillämpning av hittillsvarande lagstiftning Dessutom infördes särskilda bestämmelser i skollagen avseende förskoleklassen (2 b kap. skollagen [1985:1100], numera 9 kap. skollagen [2010:800]). Läroplanen för det obligatoriska skol- väsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94) omarbetades i syfte att stödja integrationen mellan förskoleklassen, den obliga- toriska skolan och fritidshemmet.