sou · GYB335 · 2010-05-25 00:00:00 — Dels förekomsten av kränkningar, trakasserier och diskriminering under dessa perioder och konstruktiva förslag för ett förebyggande arbete, dels utvecklandet av systematiska och normkritiska arbetssätt i syfte att överskrida elevers, lärares och arbetsgivares normerande värderingssystem kring könsbundna utbildningar och yrken. Genusskapande och heteronormativitet bland gymnasietjejer. I Kulick, . ), Queersverige. : Natur och kultur. , Maj & Lunneblad, . När han är arg är han turkisk: Identitetsskapande i kompisboktriologi. EDUCARE, 2008:1, s. 6–25. (Red.) Jämställdhetspedagogik på Storsjöskolan i : Ett aktionsforskningsprojekt. Action research for gender equity. Gör genuskunskaper skillnad? Om relationen mellan vägledares kunskapsnivå och delaktighet i reproduktionen av en könsuppdelad utbildnings- och arbetsmarknad. , , , , . Könsmönster i rekrytering till svenska lärarutbildningar – 2007. I HSV, Man ska bli lärare! Den ojämna könsfördelningen inom lärarutbildningen – beskrivning och analys. Feminism and the biological body. (Red.). Dialoger mellan kön och genus. Kurslitteratur granskad ur ett genusperspektiv. I jämställdhetens tecken. : och utvärdering, . Positiv särbehandling och akademin. av ideologi, retorik och praktik. Working paper series 2003:1. En önskan att skriva abjektet. Analyser av akademisk jämställdhet. Omöjlig undervisning och strävan efter radikal öppenhet. Om kritisk, feministisk, mångkulturell och postmodern pedagogik. ), Genusperspektiv i skolan – om kön, kärlek och makt. 2010 (i tryck). Resisting the discourse on resistance. Theorizing experiences from an action research project on feminist pedagogy in different learning cultures in . /: Symposion. Brade, , , , , , . Metoder för en normbrytande undervisning. Bromseth, , . Man kan ju inte läsa om bögar i nån historiebok: Skolors förändringsarbete med fokus på jämställdhet, genus och sexualitet. Bromseth, , . (Red.). Normkritisk pedagogik: Lärande, makt och strategier för förändring. : , i samarbete med RFSL Ungdom. Participatory action research. Contributions to the development of practitioner inquiry. Educational action research, 17(1), s. 79–93. Bryson, Castell, . Praxis makes im/perfect. Canadian journal of education, 18(3), s. 285–305. Svensk forskning om skola och jämställdhet 1969–2009. Images and values in textbook and practice: Language courses for immigrants in . I , , , , . ), Education in multicultural societal Turkish and Swedish perspectives. : in , vol 18, s. 123–140. (Red.). Kvinnors liv och arbete. : och samhälle. Kartläggning och utvärdering av jämställdhetsprojekt inom universitet och högskolor. Jämställdhet för kunskap, insikt och kvalitet. Slutrapport från JÄST-gruppen. Edemo, , . Någonstans går gränsen. En lärarhandledning om kön, sexualitet och normer i unga människors liv. Kön, stat och jämställdhetspolitik. Kvinnovetenskaplig tidskrift, 3, s. 4–15. En allvarsam lek med ord. I SOU 1995:110, Viljan att veta och viljan att förstå: Kön, makt och den kvinnovetenskapliga utmaningen i högre utbildning. Modern, svensk och jämställd. Om barn, familj, och omvärld i läseböcker 1962–2007. Att vända på bilden. Kvinnovetenskaplig tidskrift, 15(4), s. 18–29. (Red.). Issues in gender and achievement. Erixon Arreman, . Att rubba föreställningar och bryta traditioner. Forskningsutveckling, makt och förändring i svensk lärarutbildning. Erixon Arreman, , . Gender, research and change in teacher education: A Swedish dimension. Gender and education, 19 (3), 317–377. Kampen om katedern. Feminiserings- och professionaliseringsprocessen inom den svenska folkskolans lärarkår 1860–1906. Där de härliga lagrarna gro-. Kultur, klass och kön i det svenska läroverket 1850–1914. En sammanställning av aktionsforskningsprojekt. Critical reflections on the postsocialist condition. Är läroböckerna i överensstämmelse med målsättningar? Könsroller i läroböcker. Frith, , . Promoting quality and equality in schools: Empowering teachers through change. Lärarstudenters uppfattning om värdegrunden i lärarutbildningen. för lärarutbildning och forskning, 1, s. 125–170. Att bli medveten och förändra sitt förhållningssätt. Jämställdhet i skolan. Delegationen för jämställdhet i skolan. Genusperspektiv på lärargärning: Om kvinnliga klasslärares liv och arbete. : Acta Universitatis Gothoburgensis. Lärares liv och arbete i ett genusperspektiv. Feminist participatory action research: methodological and ethical issues. Womens studies international forum, 23(1), s. 89–105. Gorard, , , , . Reappraising the apparent underachievement of boys at school. Gender & education, 11(4), s. 441–454. Kön eller genus? : Nationella sekretariatet för genusforskning. Flickor och pojkar i idrottens läromedel. Konstruktioner av genus i ungdomstränarutbildningen. : Acta Universitatis Gothoburgensis. , Morwenna & , . Learning to learn. British educational research journal, 19, s. 43–58. När skolan gör skillnad. Skola, etnicitet och institutionell praktik. (Red.). i omsorgens vardag. Hallenrud, , , , , , , , . : Kvinnohistoriska samlingarna, . Jämställdhet i läroböcker. En granskning av text och bild i läroböcker för gymnasieskolan. Du som är kvinna – du kan väl ta det, det där om genus: Om jämställdhet och genus i nya lärarutbildningen. för lärarutbildning och forskning, 12(1), s. 171–206. (Red.). Det har ändå hänt fantastiskt mycket. Vad har jämställdhetsforskningen uppnått? Rapport från ett jämställdhetsseminarium . : i samarbete med Gidlund. : Om det stabilas föränderliga former. Vi har börjat prata om det Om jämställdhet i lärarutbildningen. I HSV, Grundskollärarutbildningen . En utvärdering, s. 95–120. Discussions on biology. Gender scholars talk about bodily matters. hooks, bell. Teaching to transgress. Education as the practice of freedom. hooks, bell. Teaching community: A pedagogy of hope. Man ska bli lärare! Den ojämna könsfördelningen inom lärarutbildningen – beskrivning och analys. Jämställdhet och könsroller i lärar- och barnomsorgsutbildning. Flickors och pojkars villkor i skolan. En uppgift för grundskollärarutbildningen. Perspektiv på jämställdhet. Kvinnor och män i läromedel och litteraturundervisning i Svenska B på gymnasiet. Exotiska renskötare och trolltrummans magi. och samiska frågor i läromedel för de samhällsorienterande ämnena. : , specialpedagogik och vägledning, . Toward a theory of anti-oppressive education. Review of educational research, 70(1), s. 25–53. Queer activism and anti-oppressive education. Against common sense. Teaching and learning toward social . School grades and other resources. The failing boys discourse revisited. , 13(2), s. 78–89. Le Grand, , , , . Överutbildning eller kompetensbrist? Matchning på den svenska arbetsmarknaden –2000. I , , , , . ), Familj och arbete – vardagsliv i förändring. Action research and minority problems. Journal of social issues, 2, s. 34–46. Läroplan för gymnasieskolan. Pratbubblor och maktstrukturer. Tecknade serier i skolans värdegrundsarbete. Text och kommunikativ tradition. En genusinriktad analys av en läromedelstext i ämnet svenska. I , , . ), Tredje nationella konferensen i svenska med didaktisk inriktning. : SmDi, s. 133–149. Gender equality in many different versions: Patterns in political gender equality rhetoric in the Swedish 1990's. NIKK: Occasional Papers no. Doing feminist participatory action research. Amherst: , , . Uneven ground: Feminisms and action research. I Reason, , . Handbook of action research: Participative inquiry and practice. Jämställdhetsarbete: Teorier om praktiker. (Red.) Skola i normer. Morsing , , , , . (Red.). Jämställdhet, ett gemensamt ansvar. Slutrapport från ett samverkansprojekt i lärarutbildningen. Myndigheten för skolutveckling. Hur är det ställt? Tack, ojämt! Erfarenheter av jämställdhetsarbete i grundskolor och gymnasieskolor. Myndigheten för skolutveckling. Kön och skolframgång. Tolkningar och perspektiv. Feminism and method. Ethnography, discourse analysis, and activist research. Motverkar läroböckerna jämställdheten? En litteraturgranskning av 22 läroböcker i en gymnasieskola. All vår början bliver svår. Om införandet av ny könsrollsdiskurs i den svenska skolan. I , , . (Red.). Att göra historia. (Red.). Manlighet i fokus – en bok om manliga pedagoger, pojkar, och maskulinitetsskapande i förskola och skola. (Red.). Maskulinitet på schemat – pojkar, flickor och könsskapande i förskola och skola. Lika värde, lika villkor? Arbete mot diskriminering i förskola och skola. En skola utan kanon? Litteraturarv och litteraturundervisning i förändring. för litteraturvetenskap, 27(3/4), s. 59–78. Pojkskola, flickskola, samskola: Samundervisningens utveckling i –1962. Talking and taking positions. An encounter between action research and the gendered and racialised discourses of school science. : , Technology and Science Education, . Nordisk forskning om genus och jämställdhet i skola och utbildning: 2005–2009. Reorganising teacher education in : Paradoxes of diversity. Drawbacks to gendered success stories. I , Annnika Rabo & (Eds. Education in multicultural societies – Turkish and Swedish perspectives. : Swedish research institute in . Regeringens proposition 2005/06:38. Trygghet, respekt och ansvar – om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Regeringens proposition 2009/10:89. Bäst i klassen – en ny lärarutbildning. Jämställdhetsfrågor i lärarutbildningen? : Högskolan för lärarutbildning i . Reisby, , . Køn, ligestilling og skole 1990–2004. (Red.). Slutrapport från projektgruppen för genuscertifiering. En feministisk granskning av politiken. I Nordborg, . ), Makt och kön: Tretton bidrag till feministisk kunskap. /: Symposion. Kvinnors organisering möter den etablerade politiken. 2005:66, Forskarrapporter till Jämställdhetspolitiska utredningen. Vi har ikke noe imot de homofile. Heteroprivilegier i undervisning om homosexualitet i norsk skole. för genusvetenskap, 1, s. 89–103. (Red.). En modell för hur man kan integrera genusperspektiv i grundutbildningen. Utbildningssegregation och självsortering. Om gymnasieval, genus och lokala praktiker. Ekonomisk-histo- riska studier i kvinnors utbildning. : studies in economic history, university. Förordning om ändring i grundskoleförordningen. Lag om likabehandling av studenter i högskolan. Lag om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av elever. Granskningsrapport om könsroller i läroböcker i engelska, tyska och franska. Three approaches to gender equity in science education. NorDiNa, 1, s. 72-83. Flickors och pojkars olika förutsättningar och villkor. En kunskapsöversikt om könsskillnader i skolan. Undervisning för flickor – undervisning för pojkar eller undervisning för flickor och pojkar? Utvärdering av lokala jämställdhetsprojekt inom . Olikheter – en brist eller tillgång? Undervisningsformer, pedagogiska metoder och innehåll i ett genusperspektiv. Ger vi pojkar och flickor lika möjligheter? Sammanställning av aktuell kunskap om jämställdhet i skolan. I enlighet med skolans värdegrund? En granskning av hur etnisk tillhörighet, funktionshinder, kön, religion och sexuell läggning framställs i ett urval av läroböcker. Trakasserad, diskriminerad, kränkt. Barns, elevers, studerandes uppfattningar om diskriminering och trakasserier. Viljan att veta och viljan att förstå. Kön, makt och den kvinnovetenskapliga utmaningen i högre utbildning. Den könsuppdelade arbetsmarknaden. Utredning om den könssegregerade svenska arbetsmarknaden. Den könade förskolan – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete. Jämställd förskola – om betydelsen av jämställdhet och genus i förskolans pedagogiska arbete. En hållbar lärarutbildning. De lärarstuderande och könsperspektiven. Pedagogiskt arbete och kön. Med historiska och nutida exempel. Läraryrke i förändring. Lärare i förskola och grundskola om inflytande, mångfald och jämställdhet. Genusforskning – Frågor, villkor och utmaningar. The evolution of socio-technical systems: a conceptual framework and an action research program. : Issues in the quality of working life 2. Synpunkter på UHÄ:s jämställdhetsprogram. Aktionsforskning som metod i jämställdhetsprojekt i skolan. Kvinnovetenskaplig tidskrift, 3, s. 64–74. När kan man tala om jämställdhet i fysikläromedel? En talande tystnad. Om frånvaro och närvaro i forskning om utbildning och kön. I , Inga (Red. ), i förskola och skola. Förändringar i policy, perspektiv och praktik. : Acta Universitatis Gothoburgensis. : Acta Universitatis Gothoburgensis. Genusperspektiv på pedagogik. Från förskola till högskola – Vilka avtryck ger forskning om jämställdhet? Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. I SOU 2009:64, Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? Unruly categories: A critique of dual systems theory. New left review, 222, s. 147–160. Younger, , , , . Raising boys achievement in secondary schools: Issues, dilemmas and opportunities. Gender mainstreaming och intersektionalitet. Kvinnovetenskaplig tidskrift, 26(2/3), s. 19–29. Könsmönster i förändring? En kunskapsöversikt om unga i skolan. Jämställdhet som en del av skolans värdegrund. Om kön, klass och etnicitet i skolvardagen. I Frånberg, , . ), Demokrati i skolans vardag. Fem nordiska forskare rapporterar. : för NSS, . Nedanstående definitioner har utgjort riktmärken för kategoriseringar av forskningsfältets publikationer, särskilt när det gäller användningen av teoretiska begrepp. Som alla definitioner är de provisoriska och tidsbundna, och i analysen har ambitionen varit att inkludera snarare än exkludera innebörder av begreppen vilka i strikt mening hamnar utanför dessa definitioner. Jämställdhet definieras främst som lika villkor, möjligheter och skyldigheter för kvinnor och män. Jämlikhet används vanligen som en term för likställdhet mellan alla skillnader, eller mer specifikt, mellan olika samhällsklasser. Jämställdhetsarbete syftar till att uppnå jämställdhet och jämställdhetsforskning kan innebära att belysa likheter eller skillnader mellan kvinnor och män, men betydligt vanligare är att termen betecknar forskning vilken genomförs för att uppnå jämställdhet. Kvinnoforskning utgår från, belyser och analyserar framför allt kvinnors särskilda erfarenheter, villkor, historia, litteratur, teknik, biologi, identitet, sexualitet, och så vidare. Forskningen är nära knuten till kvinnorörelsen. Mansforskning belyser och analyserar främst mäns erfarenheter och villkor. Forskningen är av ett betydligt senare datum än kvinnoforskningen och söker alltjämt sin form och legitimitet. Maskulinitetsforskning är en del av genusforskningsfältet som betonar maskuliniteter som huvudsakligt begrepp för att förstå könsrelationer och könsidentiteter. Feminism bottnar i en medvetenhet, rörelse, eller kunskap om makt och kön i någon form och en strävan efter att förändra. Feministisk teori, forskning och aktivism utgör, tillsammans med kvinnoforskning och kvinnorörelsen i stort, den teoretiska, historiska och praktiska grunden för kön och genus. Könsroll var det huvudsakliga begrepp som, främst cirka 1960 , användes för att beskriva socialt och strukturellt betingad könsskillnad i olika avseenden. Kön och könsskillnad används i huvudsak för att beskriva biologiska kvinnor och män eller som ett sätt att ge förenklade beskrivningar av skillnader mellan grupperna kvinnor och män utan teoretisk förankring. Se, dock, även nedan. är ett begrepp som i genusteori och genusforskning brukas för att fokusera konstruktioner av, och relationer mellan, kvinnor och män, och vanligtvis hur dessa relaterar till makt i någon mening. Begreppet, som myntades och kom i allmänt bruk , används ofta som samlingsbeteckning för all forskning om kön. Analyser görs av de mest skilda ting, såsom vetenskap, teknik, medicin, historia, språk, arbete, familj, media, politik, litteratur, sexualitet, med mera. fördras kön/genus för att (1) poängtera begreppets omdiskuterade status, eller (2) för att accentuera båda sidorna av genusbegreppet – den sociala/kulturella/förvärvade (genus) och den biologiska/genetiska/beständiga (kön) – samt, (3) för att problematisera punkt 2 i olika avseenden. Könsforskning och könsteori har etablerats som begrepp vilka ibland brukas för att ta avstånd från betydelser som övriga nämnda begrepp bär på, ibland för att betona likheterna. Ofta är begreppen mer eller mindre synonyma med genusforskning resp. genusteori, om än kön föredras av olika teoretiska skäl. Queer är en beteckning på personer, relationer och forskning som utgår från en kritik av, och lever/undersöker alternativ till, heteronormativitet, en idé om att en outtalad norm för människor är att de är heterosexuella och att den skapar en naturalisering av föreställningar som aktivt osynliggör och underordnar ickeheterosexualitet i olika avseenden. HBT(I), dvs. homo-, bi-, trans- och ickesexualitet, är en av flera möjliga förkortningar för personer, relationer och forskning som utgår från en kritik av, och lever/undersöker alternativ till, en normativ heterosexualitet. Intersektionalitet är ett forskningsbaserat begrepp för att beskriva de axlar av maktskillnader (kön, klass, ras/etnicitet, ålder, funktion, sexualitet, m.m.) som strukturerar ett samhälle och hur de korsar varandra, förhandlas fram och omförhandlas på nytt. 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. 8.En myndighet för havs- och vattenmiljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. En mer flexibel utrikesrepresentation. Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Första hjälpen i psykisk hälsa. Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. En reformerad budgetlag. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Skolgång för alla barn. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. Bättre marknad för tjänstehundar. Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 – utmaningar för slutförvarsprogrammet. En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] Prissatt vatten? Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. Flyttningsbidrag och unionsrätten.