sou · GXB344 · 2010-01-01 00:00:00 — Except as regards the proposed provision governing personal data processing, prosecution under the Labour Disputes (Judicial Procedure) Act would be subject to the provisions on statutory limitations set out in Sections 64–66 and 68 of the Co-Determina- tion at Work Act. We propose that the provisions of the act be mandatory. Thus that part of an agreement which acts to restricts the protection afforded to an employee under the proposed act would have no legal force. As mentioned previously, however, it is proposed that two of the provisions in the act be semi-discretionary, namely the provision establishing the purposes for which a test may be requested, and the provision on the obligation to negotiate. lag (2010:00) om integritetsskydd i arbetslivet Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag har till ändamål att skydda arbetstagares personliga integritet i arbetslivet. 2 § Som arbetstagare anses i lagen, utom vid tillämpning av 14 §, även den som 2.söker eller fullgör praktik, eller 3.utför arbete som inhyrd eller inlånad arbetskraft. Den hos vilken arbetet eller praktiken söks eller utförs anses som arbetsgivare. 3 § Ett avtal som inskränker en arbetstagares skydd enligt denna lag är utan verkan i den delen. Genom ett kollektivavtal får dock avvikelse göras från 14 §. På sätt som anges i 11 § får även genom kollektivavtal bestämmas om annat berättigat ändamål än som anges i 9 §. 4 § Personuppgiftslagen (1998:204) gäller vid arbetsgivares behand- ling av personuppgifter, om inte annat följer av 5 §. 5 § Om ändamålet med en arbetsgivares behandling av en arbets- tagares personuppgifter är att övervaka eller kontrollera, 1.gäller inte 5 a § personuppgiftslagen (1998:204), och 2.är behandlingen inte tillåten enligt personuppgiftslagen enbart med stöd av arbetstagarens samtycke. En arbetsgivares behandling av en arbetstagares personuppgifter för att övervaka eller kontrollera arbetstagaren är tillåten enligt personuppgiftslagen bara om det i samband med att personupp- gifterna samlades in har angetts att ändamålet med behandlingen är att övervaka eller kontrollera arbetstagaren i något visst avseende. En arbetsgivare får, trots vad som anges i andra stycket, behandla personuppgifter för att övervaka eller kontrollera även om de samlats in för annat ändamål, om det finns synnerliga skäl och om arbets- givaren så snart det kan ske informerar berörd arbetstagare om det nya ändamålet med behandlingen. Förbud mot att begära registerutdrag 6 § En arbetsgivare får inte utan stöd i lag eller med stöd av lag meddelad författning begära att en arbetstagare uppvisar ett utdrag enligt lagen (1998:620) om belastningsregister eller lagen (1998:621) om misstankeregister. Vad som sägs i första stycket gäller även ett utdrag från register som förs hos enligt lagen (2003:763) om be- handling av personuppgifter inom socialförsäkringens administra- tion om utdraget innehåller uppgifter för vilka sekretess gäller gentemot arbetsgivaren. 7 § Med medicinsk undersökning förstås i denna lag hälsounder- sökning och alkohol-, narkotika- eller annat drogtest. Som en medicinsk undersökning anses dock inte alkoholtest som sker med användande av alkolås i fordon. 8 § En arbetsgivare får begära att en arbetstagare ska genomgå en medicinsk undersökning eller delge arbetsgivaren resultatet av en medicinsk undersökning bara om åtgärden sker för ett berättigat ändamål och framstår som ett godtagbart ingrepp i arbetstagarens personliga integritet i förhållande till det ändamål som motiverat åtgärden. 9 § En begäran enligt 8 § får göras bara om ändamålet med åtgärden är 1.att bedöma tillståndet hos en arbetstagare som har eller avses få sådana arbetsuppgifter där brister i arbetstagarens hälsotillstånd eller där alkohol-, narkotika- eller annan drogpåverkan i arbetet medför risk för människors liv, personliga säkerhet eller hälsa eller för betydande skador på miljö och egendom, 2.att utgöra ett led i rehabilitering av en arbetstagare, eller 3.att bedöma tillståndet hos en arbetstagare och detta är av avgörande betydelse för verksamheten på grund av dess speciella karaktär. 10 § En begäran enligt 8 § kan framstå som ett godtagbart ingrepp bara om –den medicinska undersökningen genomförs av hälso- och sjukvårdspersonal, och om –prov som tas vid alkohol-, narkotika- eller annat drogtest analyseras av ett laboratorium som är ackrediterat för uppgiften enligt lagen (1992:1119) om teknisk kontroll eller av ett motsvarande laboratorium som är ackrediterat för uppgiften enligt lagstiftning i annat land inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). Vad som anges i första stycket gäller dock inte provtagning av utandningsluft. 11 § Genom kollektivavtal som har slutits eller godkänts av en central arbetstagarorganisation får bestämmas att en begäran enligt 8 § får göras även för något annat berättigat ändamål än som anges i 9 §. Sådana kollektivavtal får tillämpas också på arbetstagare som inte är medlemmar i den avtalsslutande arbetstagarorganisationen, om de sysselsätts i ett sådant arbete som avses med avtalet. 12 § Om det i en annan lag eller författning som meddelats med stöd av lag finns föreskrifter om medicinska undersökningar gäller de föreskrifterna. Förbud mot integritetskränkande övervaknings- och kontrollåtgärder i övrigt 13 § En arbetsgivare får inte genomföra en övervaknings- eller kontrollåtgärd som på ett påtagligt sätt påverkar en arbetstagares personliga integritet, om inte åtgärden vidtas för ett berättigat ändamål och framstår som ett godtagbart ingrepp i arbetstagarens personliga integritet i förhållande till det ändamål som motiverat åtgärden. 14 § En arbetsgivare som avser att besluta om en övervaknings- eller kontrollåtgärd som är ägnad att på ett påtagligt sätt påverka en eller flera arbetstagares personliga integritet, ska först förhandla med berörd arbetstagarorganisation på det sätt som anges i 11-14 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. 15 § En arbetsgivare som bryter mot lagen, utom såvitt avser 5 §, ska betala skadestånd för den förlust som uppkommer och för den kränkning som har inträffat. Om det är skäligt kan skadeståndet sättas ned eller helt falla bort. 16 § Vid brott mot 5 § gäller bestämmelserna i personuppgifts- lagen (1998:204) om rättelse och skadestånd. 17 § Mål enligt denna lag handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Mål som avser sådana personkategorier som anges i 2 § 1–3 och som rör 5 § ska dock inte handläggas enligt lagen om rättegången i arbetstvister. I sådana mål som ska handläggas enligt lagen om rättegången i arbetstvister ska som arbetstagare anses också den som söker arbete och den som söker eller fullgör praktik eller utför arbete som inhyrd eller inlånad arbetskraft. Den hos vilken praktiken eller arbetet utförs eller skulle ha utförts ska anses som arbetsgivare. Detta gäller också när reglerna om tvisteförhandling i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet tillämpas. 18 § Vid talan enligt denna lag, utom såvitt avser 5 §, ska preskrip- tionsbestämmelserna i 64–66 §§ och 68 § lagen (1976:580) om med- bestämmande i arbetslivet tillämpas. Denna lag träder i kraft . lag om ändring i lagen (1994:260) om offentlig anställning Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:260) om offentlig anställning dels att 30 § ska upphöra att gälla, dels att 2 § ska ha följande lydelse. Följande föreskrifter i lagen gäller också arbetstagare hos kommuner, landsting och kommunalförbund, nämligen –7–7 c §§ om bisysslor, –23–29 §§ om arbetskonflikter, –38 § om interimistiskt beslut, –42 § första och andra styckena om vissa undantag från lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Föreskrifterna i 30 § om peri- odiska hälsoundersökningar gäller också arbetstagare hos kommuner och landsting. Denna lag träder i kraft . förordning om ändring i personuppgiftsförordningen (1998:1191) Härigenom föreskrivs i fråga om personuppgiftsförordningen (1998:1191) att det ska tas in en ny paragraf, 15 a §, av följande lydelse. 15 a § Datainspektionen ska på gemensam begäran av en arbets- givarorganisation eller en enskild arbetsgivare och en arbetstagar- organisation avge yttrande över utkast till kollektivavtal i de delar utkastet rör arbetsgivares behandling av personuppgifter om arbets- tagare. Ett yttrande enligt första stycket ska avse kollektivavtalets för- enlighet med personuppgiftslagen (1998:204) och andra författningar som reglerar den behandling av personuppgifter det är fråga om. Denna förordning träder i kraft . 1Utredningens uppdrag och arbete Enligt våra direktiv1 ska vi lämna förslag till en lagreglering av skyddet för den personliga integriteten i arbetslivet. Förslaget ska klargöra dels under vilka förutsättningar viss kontroll av arbets- tagare och arbetssökande får ske, dels hur den information som därigenom samlas hos arbetsgivaren får behandlas. Vårt uppdrag har varit utformat på så sätt att vissa kontroll- åtgärder ska regleras, nämligen i fråga om kontroll genom hälso- och drogtester, kontroll av e-post, s.k. loggning (dvs. att samla in elektroniska spår av aktiviteter om arbetstagaren) samt under vilka förutsättningar en arbetsgivare ska ha rätt att begära att få se utdrag ur belastningsregistret. Därutöver har vi haft att överväga om det beträffande vissa andra i våra direktiv uppräknade former av kontrollåtgärder före- ligger behov av en lagreglering, och i förekommande fall lämna för- slag till hur en sådan reglering bör vara utformad. Uppdraget i den här delen har rört dels frågan om det finns behov av att ytterligare reglera förutsättningarna för kameraövervakning och telefonav- lyssning i arbetslivet, dels möjligheten för arbetsgivare att begära att få se utdrag ur register, att få hämta in upp- lysningar från kreditupplysningsföretag och att få begära utdrag från utsökningsregister. Vidare har vi haft att överväga tillåtligheten av att ställa frågor om politisk över- tygelse och facklig anslutning. Vi har också haft att överväga om användandet av personlighetstest i arbetslivet bör regleras. 1 Dir. 2006:55. Utredningens uppdrag och arbete Det har dessutom stått oss fritt att lämna förslag beträffande andra företeelser i arbetslivet som påverkar den personliga integriteten, om vi har ansett att så behövs. I direktiven har angivits också några mer allmänna utgångs- punkter för våra överväganden. Vi har haft att i möjligaste mån likställa skyddet för arbetstagare i privat och offentlig sektor. I uppdraget har även ingått att ta ställning till hur andra grupper i arbetslivet med en liknande ställning som arbetstagare eller arbets- sökande, t.ex. inhyrd personal eller praktikanter, ska behandlas. Vidare har vi haft att överväga om parterna på arbetsmarknaden ska kunna avvika från de bestämmelser vi föreslår genom kollektivavtal. För den närmare utformningen av uppdraget hänvisas till utred- ningens direktiv, vilka är fogade till betänkandet som bilaga 1. Enligt utredningsdirektiven ska utredaren samråda med arbets- marknadens parter. Till utredningen har därför varit knuten en referensgrupp bestående av representanter utsedda av , , Kommuner och Landsting, i , och Akademikers . Sammanträden med experter och utredningens referensgrupp har hållits . Härutöver har utredaren och sekreterarna besökt tjänstemän vid dels Arbeids- og inkluderingsdepartementet och Datatilsynet i , dels och byrå i . Vidare har sekreterarna sammanträffat med , chef för farmakologiska laboratoriet inom klinisk farmakologi vid , , doktor i medicinsk vetenskap, samt deltagit i en konferens om drogtester i arbetslivet anordnad av universitets- laboratoriet. har utredaren och sekreterare haft möten med ordförande och sekreterare i (Ju 2004:05) och med Utredningen om sekretess i ärenden om anställning som myndighetschef (2008:05) samt med företrädare för Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC). har anlitats för att vara utredningen behjälplig med förslag och betänkandetext framför allt i fråga om avsnitt 5, 10, 13 och 16.1. 2Tidigare utredningar av integritetsfrågor i arbetslivet 2.1Utredningen om medicinska undersökningar i arbetslivet gav regeringen en särskild utredare i uppdrag att utreda frågan om medicinska kontroller i arbetslivet.1 I uppdraget ingick att kartlägga förekomsten av olika former av medicinsk kontroll, både i samband med och under anställning, och föreslå de åtgärder som kartläggningen och utredningen i övrigt föranledde. Uppdraget redovisades i betänkandet Medicinska undersökningar i arbetslivet (SOU 1996:63). Enligt utredningen var någon lagreglering av medicinska under- sökningar i arbetslivet då inte motiverad. Vad gällde medicinska undersökningar i samband med anställning menade utredningen att det generellt sett inte fanns något som talade för att arbetsgivarna använde medicinska undersökningar som sorteringsverktyg. Det hade heller inte framkommit att medicinska undersökningar medfört utslagning från arbetslivet. Inte heller hade utredningen funnit att medicinska undersökningar under en anställning medfört utestängning från arbetslivet. I fråga om narkotikatester ansåg utredningen att en lagreglering inte var påkallad utan att frågan om narkotikatester kunde lösas av arbetsmarknadens parter. Utredningen uttalade dock följande. Ålagda narkotikatester i samband med anställning måste vara i samklang med samhällets värderingar och stå i överensstämmelse med god sed på arbetsmarknaden. Testerna måste utföras på ett godtagbart sätt och vara av god kvalitet. I fråga om narkotikatest under en anställning måste kvalificerade omständigheter föreligga för att ett sådant test ska stå i överensstämmelse med god sed på 1 Dir. 1994:111. utredningar av integritetsfrågor i arbetslivet På arbetsplatser där testning förekommer bör det finnas en av arbetsgivare och arbetstagare gemensamt framta- gen skriftlig narkotikapolicy med handlingsprogram. Vad slutligen gällde gentester i arbetslivet ansåg utredningen att sådana skulle vara förbjudna. Utredningen lade emellertid inte fram något eget författningsförslag utan hänvisade till en av Social- departementet utarbetad departementspromemoria med ett förslag till lagstiftning rörande genetisk integritet (Ds 1996:13). Efter ytterligare beredning bl.a. av Kommittén om genetisk integritet2 har frågan om gentester lagreglerats genom bestämmelser i lagen (2006:351) om genetisk integritet m.m., se vidare avsnitt 4.2. hade i uppdrag att se över behovet av lagstiftning eller andra åtgärder för att stärka skyddet av den personliga integriteten i arbetslivet.3 Översynen skulle i första hand avse dels frågor om användning av drogtester och andra medicinska kontroller, dels frågor om användning av persondatorer, e-post och Internet i arbetet. Utredningen skulle även belysa andra frågor som kom upp under arbetet och där skyddet för den personliga integri- teten kunde vara allvarligt hotad. Behovet av skydd för arbets- sökande skulle särskilt belysas. I översynen ingick att klarlägga de behov av kontroll och över- vakning som arbetsgivarna har som de integritetsproblem som detta leder till skulle belysas. Med detta underlag skulle utred- ningen bedöma behovet av ny eller kompletterande lagstiftning till skydd för den personliga integriteten i arbetslivet, och i det sammanhanget göra en avvägning mellan de berättigade behoven av kontroll och den enskildes integritetsskydd. Utredningen skulle i sitt arbete beakta kollektivavtal på området och möjligheterna för parterna på arbetsmarknaden att träffa sådana avtal. Uppdraget redovisades i betänkandet Personlig integritet i arbets- livet (SOU 2002:18). 2Genetik, integritet och etik (SOU 2004:20). utredningar av integritetsfrågor i arbetslivet Enligt utredningen saknades det ett godtagbart, rättsligt bindande skydd för arbetstagares personliga integritet i svensk rätt, trots att det såväl internationellt som nationellt rådde bred enighet om att respekten för enskildas privatliv och skyddet för den personliga integriteten var en mänsklig rättighet som staten har en skyldighet att garantera. En sådan garanti ansåg utredningen bara kunna ställas genom lagstiftning. Vad gällde frågan om hur en sådan lagreglering närmare borde vara utformad ansåg utredningen att det var en klar fördel från tillämpningssynpunkt med en sammanhållen lagstiftning, dvs. att samla alla bestämmelser i en ny lag i stället för att göra spridda ändringar och tillägg i befintliga författningar. Vidare ansåg utred- ningen att det var naturligt och i praktiken ofrånkomligt att lagen, som enligt utredningen borde benämnas lagen om personlig integritet i arbetslivet, skulle ta sin utgångspunkt i personuppgifts- lagen (1998:204). Denna utgångspunkt medförde att de allmänna och grundläggande dataskyddsprinciperna om adekvans, relevans och finalitet genomsyrade hela lagförslaget. Lagförslaget omfattade, till skillnad från personuppgiftslagen, även behandling av personuppgifter så snart dessa doku- menterats på något sätt. Vidare omfattade förslaget i flera avseen- den även sättet för genomförandet av olika åtgärder som kan kränka den personliga integriteten, t.ex. att vissa personuppgifter i första hand skulle hämtas in från arbetstagaren själv och hur hälso- undersökningar, drogtester och personlighetstest skulle genomföras. Avsikten var att lagen i förhållande till personuppgiftslagen skulle vara en speciallag, som den skulle vara subsidiär till annan lagstiftning. Lagen föreslogs gälla för både den privata och den offentliga sektorn. Förslaget syftade också till att stärka skyddet för arbetssökande och tidigare arbetstagare. 2.2.2Närmare om utredningens förslag I en portalparagraf uttrycktes lagens syfte, nämligen att med utgångspunkt i personuppgiftslagen stärka skyddet för den person- liga integriteten i arbetslivet. utredningar av integritetsfrågor i arbetslivet Lagens tillämpningsområde avgränsades till att avse arbetsgivares dokumenterade behandling av såväl befintliga som tidigare arbets- tagares och arbetssökandes personuppgifter. Användning av informationsteknik i arbetslivet I lagförslaget föreskrevs att det skulle vara förbjudet för en arbets- givare att ta del av en arbetstagares privata e-post och andra privata elektroniska uppgifter. Förbudet skulle emellertid bara gälla avsikt- liga intrång, dvs. arbetsgivaren skulle vara medveten om att det var fråga om privata uppgifter. Från förbudet föreslogs två undantag. Förbudet skulle inte gälla om arbetstagaren hade samtyckt till åtgärden. Arbetsgivaren skulle därutöver få ta del av arbetstagares privata elektroniska uppgifter i de fall där det kunde anses nödvändigt för verksamheten. I lagförslaget exemplifierades två olika situationer där kontroll kunde anses berättigad, nämligen om det förelåg fara för informations- säkerheten eller om det fanns skälig misstanke om att arbetstagaren hade gjort sig skyldig till brott vid användning av arbetsgivarens elektroniska utrustning eller till sådant illojalt beteende som kan utgöra saklig grund för uppsägning eller föranleda skadestånds- skyldighet. Personuppgifter om hälsa eller droganvändning Beträffande personuppgifter om arbetstagares eller arbetssökandes hälsa eller droganvändning föreslog utredningen att det som huvudregel skulle vara förbjudet för arbetsgivare att behandla sådana uppgifter. Förslaget innebar också att samtycke inte kunde berättiga till en behandling av sådana uppgifter. Undantag från huvudregeln skulle dock gälla om det var nödvändigt att arbetsgiva- ren fick behandla uppgifter om en arbetstagares eller en arbets- sökandes hälsa eller droganvändning för att kunna bedöma om han eller hon var lämpad för att utföra arbetsuppgifter i arbetsgivarens verksamhet. Detsamma föreslogs gälla i de fall det var nödvändigt att behandla sådana uppgifter för att bedöma en arbetstagares rätt till förmåner som han eller hon själv hade begärt. utredningar av integritetsfrågor i arbetslivet Vidare innehöll lagförslaget regler som syftade till att garantera att tillåtna hälsoundersökningar och drogtester utfördes med tillförlitliga metoder, se vidare avsnitt 12. Beträffande personlighetstest föreslogs en bestämmelse som angav att behandling av personuppgifter som hämtas in genom sådana test bara skulle få ske med arbetstagarens eller arbetssökandens samtycke. Därtill ålåg det, enligt lagförslaget, arbetsgivaren att se till att personlighetstest bara genomfördes på ett betryggande sätt med testinstrument som var tillförlitliga och av personer med adekvat utbildning. I fråga om personuppgifter avseende lagöverträdelser föreslogs att det skulle vara förbjudet att behandla uppgifter om arbetstagare eller arbetssökande som innefattar brott, domar i brottmål, straff- processuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden. Förbudet skulle dock inte gälla för sådan behandling som var nödvändig för att bedöma om personen i fråga var tillförlitlig med hänsyn till säkerheten för det allmänna eller för arbetsgivarens verksamhet. Om behandlingen skedde helt eller delvis automatiserat eller i registerform skulle dessutom 21 § personuppgiftslagen gälla, vilken innebär att det som huvudregel bara är myndigheter som får behandla sådana personuppgifter. Insyn, kontroll och säkerhet I syfte att ge arbetstagare och arbetssökande kontroll över och insyn i hur arbetsgivaren behandlar personuppgifter om hälsa och droganvändning eller om lagöverträdelser m.m. föreslog utred- ningen en bestämmelse om att arbetsgivaren i första hand skulle hämta in sådana uppgifter direkt från den berörda personen. Bara om detta inte var möjligt och under förutsättning av samtycke, skulle arbetsgivaren få hämta in uppgifterna från annan källa. utredningar av integritetsfrågor i arbetslivet Vidare föreslogs en särskild bestämmelse om att person- uppgifter som utgjordes av en arbetstagares privata e-post eller andra privata elektroniska uppgifter samt personuppgifter om hälsa och droganvändning, personlighetstester och lagöverträdelser skulle förvaras på ett betryggande sätt och åtskilda från andra personuppgifter. Sådana uppgifter skulle dessutom bara få behandlas av en begränsad krets av personer. När det gällde frågan om information till arbetstagare och arbetssökande och rättelse av uppgifter, föreslog utredningen särskilda bestämmelser som i praktiken innebar att det skydd som personuppgiftslagen ger skulle sträckas ut till att omfatta även upp- gifter som är föremål för rent behandling. I en särskild bestämmelse föreslogs vidare att tystnadsplikt skulle gälla i privata arbetsgivares verksamhet beträffande samtliga de personuppgifter som omfattades av förslaget. Utredningen ansåg att såväl principiella som praktiska skäl talade för att lagen skulle vara tvingande på samma sätt som person- uppgiftslagen. Det ansågs dock inte finnas några hinder mot att parterna med lagen som grund skulle kunna träffa kollektivavtal med bestämmelser som preciserade lagen i olika hänseenden; tvärtom ansågs detta önskvärt. Utredningen fann också anledning att i lagen erinra om arbets- givarens primära förhandlingsskyldighet enligt 11–14 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. När det gällde frågor om tillsyn avstod utredningen från att föreslå någon särskild tillsynsbestämmelse. Värdet av en sådan bestämmelse ansågs ringa mot bakgrund av de tillsynsmöjligheter som Data- inspektionen och redan har enligt personuppgifts- lagen respektive arbetsmiljölagen (1977:1160). Utredningen pekade därutöver på att reglerna om arbetsgivarens primära förhandlings- skyldighet också innebär att arbetstagarorganisationerna i praktiken har inflytande över de aktuella frågorna, trots att dessa inte har någon formell tillsynsuppgift. utredningar av integritetsfrågor i arbetslivet I likhet med personuppgiftslagen och vad som normalt gäller inom arbetsrätten förslogs vidare att skadestånd skulle utgöra den primära sanktionsformen. Utredningen fann det också ändamålsenligt att mål enligt lagen skulle handläggas enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbets- tvister.