sou · GYB37 · 2010-02-02 00:00:00 — sjukfrånvaro, eller annat. poängteras att man har valt bärbara datorer Effekt: Bärbara datorer underlättar för perso- nalen att arbeta hemifrån vid vård av sjukt Den föräldralediga kan hålla sig uppda- terad på vad som händer på arbetsplatsen Avstämning med de föräldralediga under frånvaron: kontakt med de föräldralediga för att stämma av deras planer för ledighetens Kostnad: Företaget uppger att detta är något man gör av andra anledningar, ex. för att inte förlora kontakten med de föräldralediga Effekt: Den föräldralediga erbjuds möjlighet att hålla sig uppdaterad på vad som händer Inbjudan till utbildningar, konferenser och företagsevenemang Detta görs inte med hän- visning till denna lag, utan för att man vill vara en god arbetsgivare Kostnad: ingen särskiljbar kostnad då inbjud- ningar oftast sker via mail Bilaga 2 SOU 2010:7 Effekt: Föräldralediga exkluderas inte från aktiviteter på arbetsplatsen under frånvaron Administrativ kostnad kopplat till 5 § Policy för kränkande särbehandling och sexuella trakasserier, som inkluderar hand- Denna har tagits fram för att det är ett krav vid upphandling, och uppdateras inte Policyn finns publicerad i personal- I samband med att policyn publicerades drog personalchefen den inför VD Kostnad: Då policyn uppdateras var femte år, går det ej att urskilja en kostnad Effekt: Om trakasserier uppstår vet personalen vart de ska vända sig Frågor i medarbetarenkäten medarbetar- enkäten genomförs , ägnas någon Kostnad: Inkluderas i kostnaden i 4 § Effekt: Inga särskiljbara effekter Administrativ kostnad kopplat till 6 § 7 § Intern rekrytering Kön som parameter vid tillsättning av projekt- Det är dock i realiteten den som är tillgänglig som blir projektledare. Det är sällan som det faktiskt är möjligt att välja mellan olika an- Kostnad: Går inte att särskilja en kostnad, då denna ingår som en del i kostnaden för till- sättandet av projektledare generellt Effekt: Inga generella effekter då det är till- Rekrytering av underrepresenterat kön till Det är den som är mest kompe- tent som får jobbet. Man jobbar inte aktivt med att få en jämnare könsfördelning genom Kostnad: Går inte att hänföra kostnad Effekt: Inga generella effekter då det är Administrativ kostnad kopplat till 7 § 8 § Extern rekrytering Har haft skrivningar i annonser att man gärna ser sökande av underrepresenterat kön Kostnad: Går ej att särskilja kostnad, då denna är en del av annonstexten i övrigt Effekt: Företaget upplever inte att de har sett några tydliga effekter av den här typen av Administrativ kostnad kopplat till 8 § 10–11 §§ Lönekartläggning Vid den initial lönekartläggning deltar en extern konsult i arbetet, för att säkerställa Därtill deltar 3 st. representan- ter för arbetsgivaren, 2 st. fackliga represen- tanter, som lägger för att kalibrera Vid löpande lönekartläggning är kostnaderna betydligt lägre, då denna genomförs av perso- Kostnad: Initial lönekartläggning:50 tkr extern kostnad för konsult, och intern tid: + 20 560 = personalchefen: /år. ning görs med partsammansatt grupp vid den Effekt: I de fall man hittat osakliga löneskill- nader har dessa har dessa rättats till under en Administrativ kostnad kopplat till 10–11 §§ Planen revideras av personalchefen och tar då . I detta ingår även tid för personalchefen att utvärdera föregående Kostnad: Tid att skriva planen: vilket medför en intern kostnad på /år. Den färdiga planen presenteras därefter för ledningsgruppens 5 st. medlemmar under 20 Därmed tillkommer en kostnad på 6*20 Totalkostnaden för att skriva Bilaga 2 SOU 2010:7 Effekt: Mycket av det som står i planen är praxis , dvs. den beskriver inte så mycket en önskad riktning som att den beskriver hur företaget i praktiken handlar. Därmed är det svårt att urskilja några effekter Administrativ kostnad kopplat till 13 § Totalkostnad för insatser direkt kopplade till arbetet med aktiva åtgärder: ca /år Totalkostnad per anställd: ca /år Bilaga 6 Typfall – kommuns hantering av jämställdhetslagen Baserat på intervjuerna har ett typfall sammanställts för att visa vilka insatser som en kommun kan ha med anledning av de insatser som gör med hänvisning till jämställdhetslagens krav på aktiva åtgärder. Beräkning av kostnaderna baseras på SCB:s lönestatistiska års- bok som innehåller statistik om genomsnittliga timlöner . Vid beräkningen av företagens interna kostnader inkluderas en overhead-kostnad. Med overhead avses kostnader för personalens kompetensutveckling, IT-system, kontorshyra och andra direkta och indirekta kontorskostnader. OH-påslaget beräknas till av lönen (inklusive arbetsgivar- avgifter och semesterlönetillägg) för personal i administrativa funktioner. Lönekostnaden och OH-påslaget är densamma som använts i (Nuteks) mätningar av administrativa kostnader. Timkostnader som används: Personalhandläggare: (motsvarar Ekonomiavdelning handläggare enligt SCB:s klassificering). Personalchef: (motsvarar Chef för särskilda funktioner). : (motsvarar Personal alla yrkesgrupper). Deltagare på aktivitetsdag: (motsvarar Personal alla yrkesgrupper). Beskrivningen av detta typfall bygger på hur de kommuner som intervjuats gör i praktiken, inte hur kommuner av denna typ ska agera för att fullt ut följa lagens krav. Detta betyder därmed inte att alla organisationer av denna typ har denna typ av insatser, kostna- der eller effekter. Detta typfall avser en kommun med: ca 2 000 anställda Personalhandläggare som är utsedd att agera samordnare samt skriva planer, policys, handlingsplaner, etc. Lägger totalt av sin tjänst på jämställdhetsarbete, både med internt och externt fokus. Omkring hälften av uppskattas läggas på internt jämställdhetsarbete. Politiskt utsedd jämställdhetskommitté bestående av 7 st leda- möter som träffas à , vid dessa möten deltar även personalhandläggaren. Grupp med 1–2 st. jämställdhetsombud från respektive förvalt- ning, från totalt 7 st. förvaltningar, som träffas /år à . Utöver detta deltar även personalhandläggare som samordnare. Utöver detta tillkommer tid för arbete på förvaltningarna med att skriva lokala jämställdhetsplaner, samt insatser kopplat till dessa. : Vart annat år genomförs en medarbetarenkät där 5 st. 45 st. berör jämställdhet. Enkäten görs av en extern leverantör och besvaras av samtliga Kostnad: Den totala kostnaden för enkäten är , varav är att hänföra till Detta motsvarar en extern kost- Utöver detta tillkommer de 2 000 anställdas tid som går åt för att be- Enkäten tar totalt ca 20 min att besvara, och därmed beräknas för de frågor som berör jämställdhet, detta motsvarar en intern kostnad på . Den totala kostnaden för enkäten är där- genomförs vart annat år blir den årliga kost- Effekt: Svaren i enkäten används som input till Aktivitetsdagar: Dagar för att informera om jämställdhetsfrågor, ex. i samband med inter- under ett möte med jämställdhetskommittén SOU 2010:7 Bilaga 2 Kostnad: i extern kostnad för före- Utöver detta tillkommer intern tid för ca 130 deltagare från samtliga personalkate- gorier som normalt deltar en halv dag vardera, samt av förberedelser för personal- handläggaren och 1 st. möte inom jämställd- Detta ger en kost- Den årliga kostnaden blir Effekt: Den viktigaste effekten bedöms vara en De kan även ge input Sjukfrånvaro registreras utefter kön Kostnad: Går inte är särskilja någon kostnad utöver den ordinarie kostnaden för registrering Effekt: Har inte gjort någon uppföljning av detta, och det har därmed varit svårt att se Administrativ kostnad kopplat till 4 § : Frågor i medarbetarenkäten Kostnader: I de frågor som nämns ovan kopp- lat till 4 § finns även någon fråga kopplat till Kostnaden är därmed inkluderad Effekt: Input till andra åtgärder Kostnad: Ej särskiljbar kostnad, eftersom det ingår som en del i utvecklingssamtalet Effekt: Möjlig input till andra åtgärder Administrativ kostnad kopplat till 5 § Utbildning för anställda: 130–140 personer deltar per föreläsning. 2 st. föreläsningar à Dessa insatser görs inte löpande, utan normalt ca var tredje år, och omfattar då Utöver den tid som läggs ner på själva dagarna tillkommer även den tid som personalhandläggaren lägger ner på planering, i form av bokningar, etc. Bilaga 2 SOU 2010:7 föreläsning och intern tid för de vilket motsvarar en intern kostnad på planeringsarbete, som uppgår , motsvarar en kostnad på . Totalkostnaden är därmed ca . Hälften av kostnaden anses vara hänförlig till bildningsinsatserna görs ca var tredje år blir Effekt: Ökad medvetandegrad Upptryckt policy som distribueras på förvalt- Policyn är ofta en del i ett material som även innehåller annan information, om vart de anställda bör vända sig om olika situationer Den här typen av information finns ofta även på nätet, ex. i personalhandboken Kostnad: Då denna policy uppdateras mycket sällan är den årliga kostnader försumbar Effekt: Ökad medvetandegrad, de anställda vet vart de ska vända sig om en incident uppstår Administrativ kostnad kopplat till 6 § 7 § intern rekrytering Kostnad: Ingen kostnad Effekt: Inga effekter Kostnad kopplat till 7 § 8 § Extern rekrytering Deltagande på mässor och arbetsmarknads- dagar i skolor med syfte att uppmuntra underrepresenterat kön att söka tjänster Den här typen av insatser återfinns i planen trots att de snarare har ett externt fokus. satsen har ett bredare fokus än enbart Kostnad: Kostnaden blir inte att hänföra denna lag då insatsen har ett externt fokus Effekt: Ökad medvetandegrad hos allmänheten Administrativ kostnad kopplat till 8 § 10–11 §§ Lönekartläggning SOU 2010:7 Bilaga 2 har även gjort så då man upplever att det finns en stark koppling till den kartläggningen stäms av med personalchefen samt dras på ett av mötena med jämställd- internt, av personalhandläggaren, och tar ca Detta ger en intern kostnad på ca . Ett möte i jämställd- hetskommittén * 7 st. deltagare + personalhandläggaren motsvarar en intern kostnad på , utöver detta tillkommer med personalchefen , vilket mot- interna kostnaden är därmed /år Effekt: Har givit upphov till lönejusteringar för Administrativ kostnad kopplat till 10–11 §§ skriver en central plan samt redovisar denna Kostnad: arbetar med att skriva planen , vilket mot- svarar en intern kostnad på för att Utöver detta så disku- teras även planen i jämställdhetskommittén under 2 möten à , vilket motsvarar en kostnad om ca . Den årliga totalkostnaden för arbetet med den centrala planen blir därmed Effekt: Arbetet bedrivs på ett mer strukturerat sätt än vad det hade gjorts om lagen inte funnits, dessutom kommer frågorna upp på Administrativ kostnad kopplat till 13 § Totalkostnad för insatser direkt kopplade till med aktiva åtgärder: ca . Samtliga kostnader är administrativa Totalkostnad per anställd: ca /år Bilaga 7 Typfall – universitet eller högskolas hantering av likabehandlingslagen Baserat på intervjuerna har typfall sammanställts för att visa vilka insatser som ett universitet eller högskola kan ha med anledning av de insatser som gör med hänvisning till likabehandlingslagens krav på aktiva åtgärder. Beräkning av kostnaderna baseras på SCB:s lönestatistiska årsbok som innehåller statistik om genomsnittliga timlöner . Vid beräkningen av företagens interna kost- nader inkluderas en overhead-kostnad. Med overhead avses kost- nader för personalens kompetensutveckling, IT-system, kontors- hyra och andra direkta och indirekta kontorskostnader. OH- påslaget beräknas till av lönen (inklusive arbetsgivaravgifter och semesterlönetillägg) för personal i administrativa funktioner. Lönekostnaden och OH-påslaget är densamma som använts i Till- växtverkets (Nuteks) mätningar av administrativa kostnader. Timkostnader som används: Jämställdhetssamordnare: (motsvarar drifts och projektledare). : (motsvarar Personal alla yrkes- grupper). Beskrivningen av detta typfall bygger på hur de universitet och högskolor som intervjuats gör i praktiken, inte hur universitet och högskolor ska agera för att fullt ut följa lagens krav. Detta betyder därmed inte att alla organisationer av denna typ har denna typ av insatser, kostnader eller effekter. I detta typfall finns: En likabehandlingssamordnare centralt. Ca 18 000 studenter. Jämställdhetssamordnaren, en heltidstjänst för arbete med både proaktivt och reaktivt arbete. Det är endast det proaktiva arbetet som är att hänföra till likabehandlingslagen. av arbetstiden ägnas åt proaktivt arbete. , där både likabehandling och jäm- ställdhetsfrågor gällande de anställda diskuteras. består av 4 st. representanter för lärarna, 2 st. studentrepre- sentanter, 1 st. representant från personalavdelningen, 2 st. från studentexpeditionen. Jämlikhetssamordnaren deltar även vid dessa möten. Totalt 10 st. personer. Kommittén träffas /termin à , ibland kan något möte dra ut . skrivs en central plan av likabehandlingssamordnaren, samt en plan för respektive institution. Ute på institutionerna bedrivs framförallt reaktivt arbete. 4 § Att förebygga och förhindra trakasserier Information och utbildning för nyanställda på I genomsnitt anställs 100 personer/år, intern tidsåtgång blir därmed Kostnad: intern kostnad = , därtill kommer en dags förberedel- ser för jämlikhetssamordnare, samt de 90 min som utbildningen tar att genomföra = Total intern kostnad kopplat till information i samband med nyanställning blir studenter om deras rättigheter affischer, och annan typ av informationsmate- Därtill kommer 1 veckas arbete för jäm- möte med jämställdhetskommittén, interna kostnaden blir därmed , dvs. , kostnaden för kårens arbete sätts till ur ett arbetsgivarperspektiv, och mötet i kommittén innebär en kostnad om . Total kostnad för informationskampanjen blir Effekt: 20–50 extra anmälningar som sedan Bilaga 2 SOU 2010:7 Externa föreläsare I genomsnitt en gång bjuds externa föreläsare in i samband med informationsinsats eller utbildning. Huvudsak riktat mot studenter, men det händer även att lärare deltar dock går det inte att uppskatta hur många, då det varierar interna kostnaden för den tid som jämställd- hetssamordnaren lägger på att planera dessa ytterligare kostnad för studenternas Kostnaden för de externa förelä- Effekt: Ökad medvetandegrad studenterna, med hjälp av webbaserade en- lägger på att genomföra och sam- manställa respektive undersökning, dvs. Omkring 4 500 studenter svarar Kostnad: Båda undersökningarna ger en total intern kostnad om /år Effekt: Undersökningarna fungerar främst som input till andra åtgärder och ger inga direkta Materiella insatser för att underlätta för Kostnad: Denna kostnad är att hänföra till förordningen (2001:526) om de statliga myn- digheternas ansvar för genomförandet av Effekt: Effekterna är på individnivå, då en- skilda studenter får möjlighet att studera Andrum Befintliga rum såsom vilorum erbjuds även som andrum eller bönerum Kostnad: Går inte att urskilda en kostnad då rummen tillhandahålls i befintliga lokaler Effekt: Studenter kan få möjlighet till SOU 2010:7 Bilaga 2 träffas totalt 8 st. gånger , 2 st möten läggs ner på att diskutera planen, 1 st. för att kvarstående mötena ägnas åt förebyggande Lägg för förberedelse, kallelse etc. och efterarbete för jämställdhets- samordnaren per möte, dvs. Kostnad: Intern kostnad för de 10 st. deltagarna, däribland jämställdhetssamord- Effekt: Input till andra åtgärder Övriga informations- och utbildningsinsatser för studenter samt annat proaktivt arbete Jämställdhetssamordnaren lägger i genom- snitt på proaktivt arbete . Eftersom tjänsten är tillsatt enkom för lagens skull hänförs all tid för proaktivt arbete, även sådant som inte går att koppla till specifika insatser till 4 §. Total tid som inte går att hänföra till specifika insatser är ca En stor del av läggs på informationsinsatser för studenter, bl.a. i samband med introduktion av nya studenter, Kostnad: Intern kostnad för jämställdhetssam- ordnarens tid motsvarar ca exklusive den tid som läggs på tidigare Effekt: Eftersom det inte handlar om specifika insatser är det svårt att se anda effekter än att lyfta frågorna i olika sammanhang och öka medvetandet och kunskapsnivån om frågorna Administrativ kostnad kopplat till 4 § Arbetet med att skriva planen består dels av på 2 st. möten i jämställdhetskommittén där åtgärderna i planen diskuteras, och dels i den ner på att skriva planen. ordnaren lägger omkring på att Bilaga 2 SOU 2010:7 Kostnad: för jämställdhetskommitté, inkl jämställdhetssamordnaren, medför en intern kostnad på . lägger på att sammanställa planen samt utvärdera utvecklingen sedan föregående års Intern kostnad för den tid jämlikhets- samordnarens lägger på att sammanställa Den totala kostnaden för Administrativ kostnad kopplat till 5 § Totalkostnad för insatser direkt kopplade till arbetet med aktiva åtgärder: ca /år Totalkostnad per student: /år Bilaga 8 Typfall – grundskolas hantering av barn- och elevskyddslagen Baserat på intervjuerna har typfall sammanställts för att visa vilka insatser som en skola kan ha med anledning av de insatser som gör med hänvisning till barn- och elevskyddslagens krav på aktiva åtgärder. Beräkning av kostnaderna baseras på SCB:s lönestatistiska års- bok som innehåller statistik om genomsnittliga timlöner . Vid beräkningen av företagens interna kost- nader inkluderas en overhead-kostnad. Med overhead avses kost- nader för personalens kompetensutveckling, IT-system, kontors- hyra och andra direkta och indirekta kontorskostnader. OH- påslaget beräknas till av lönen (inklusive arbetsgivaravgifter och semesterlönetillägg) för personal i administrativa funktioner. Lönekostnaden och OH-påslaget är densamma som använts i Till- växtverkets (Nuteks) mätningar av administrativa kostnader. Timkostnader som används: Rektor: (motsvarar chefer för särskilda funktioner). Likabehandlingsteam: (motsvarar Personal alla yrkesgrupper). Beskrivningen av detta typfall bygger på hur de skolor som intervjuats gör i praktiken, inte hur skolor av denna typ ska agera för att fullt ut följa lagens krav. Detta betyder därmed inte att alla organisationer av denna typ har denna typ av insatser, kostnader eller effekter. Detta typfall avser: Grundskola med åk F – 5. Alla anställda deltar i arbetet med likabehandlingsarbetet. Planen genomförs av rektor samt en kollega, den skrivs samman . Efter att planen är skriven går man igenom planen med samtliga 50 anställda, på ett heldagsmöte. Revision av förra årets plan genomförs av 6 st. , av rektor samt kollega. färdiga planen dras därefter för samtlig per- sonal under en heldag Kostnad: Total intern tid för att revidera planen blir därmed , vilket motsvarar en intern kostnad på . sammanställa planen motsvarar , Kostnaden för att gå igenom planen för samt- totala kostnaden blir en intern kostnad Effekt: Personal från olika ämnesområden får möjlighet att komma med input till likabe- Ett sätt att arbeta strukturerat med frågorna i planen Total administrativ kostnad kopplat till 6 § 7 § Skyldighet att förebygga och förhindra trakasserier och annan kränkande behandling Livskunskap –/vecka. , om ett normalår beräknas , där likabehandling Kostnad: Trots att livskunskap står med som en insats i likabehandlingsplanen är detta inte något man gör med anledning av barn och elevskyddslagen, utan med anledning av krav i Att informera om arbetet med likabehandling Ingår som en del i 1 st föräldramöte Kostnad: Går inte att hänföra en kostnad, då det är integrerat i kostnaden för föräldrasam- Effekt: Föräldrarna involveras i arbetet som består både av elever och pedagoger Kostnad: Detta är något man har haft under en 10-årspersiod, dvs. sedan innan lagen trädde i Kostnaden är därmed inte att hänföra till SOU 2010:7 Bilaga 2 Undersökning med elever och föräldrar i årskurs fem gällande trivsel Kostnad: Detta hade man även innan lagen Effekt: Man får möjlighet att kartlägga hur Total administrativ kostnad kopplat till 7 § 8 § Skyldighet att utreda och vidta åtgärder mot trakasserier och annan kränkande be- Handlingsplan för att vidta åtgärder, innehåller vid behov utredande samtal med elev, lärare och föräldrar Kostnad: Går inte att åsätta tid eller kostnad kopplat till barn- och elevskyddslagen då detta är något man har jobbat med mycket länge Effekt: Effekter på individnivå, där enskilda elever får en bättre tillvaro i skolan Total administrativ kostnad kopplat till 8 § Total kostnad kopplat till insatser med anled- Totalkostnad per elev: ca /år Bilaga 9 Tidigare studier inom området Diskriminering av nationella minoriteter inom utbildningsväsendet (DO:s rapportserie 2008:2). , U et al. Vad innebär diskriminering? Jämförelser mellan olika gruppers uppfattningar och mellan närliggande begrepp. (SCB 2006). Kalonaityté, V et al. Att färgas av , upplevelser av diskriminering och rasism bland ungdomar med afrikansk bak- grund i , (DO 2007). Jämställdhetsplanen, Hur fungerar jämställdhetsarbetet i praktiken? (JämO 2005). Jämställdhetsplanens betydelse för jämställdheten (JämO 1999). Effekterna av bestämmelser om lönekartläggning (JämO 2005). Lönekartläggning, analys och handlingsplan för jämställda löner (JämO 2003). JämOs miljongranskning etapp 1 (JämO 2007). JämOs miljongranskning etapp 2 (JämO 2008). Bara kompetensen finns? (JämO 2008). Women to the top (JämO 2007). Positiv inställning från ledningen är avgörande (JämO 2003). En effektivare jämställdhetspolitik (Statskontoret 2005:1). Makt att forma samhället och sitt eget liv – jämställdhetspolitiken mot nya mål (SOU 2005:66). Mansdominans i förändring – om ledningsgrupper och styrelser. (SOU 2003:16). Eftersom ålder inte haft status som diskrimineringsgrund innan den nya diskrimineringslagens ikraftträdande saknas en systematisk belysning av åldersbaserad diskriminering inom arbetsliv och utbildningsverksamhet. Ålder som grund för diskriminering har särdrag som inte alltid delas med övriga diskrimineringsgrunder. En problematisering av åldersdiskriminering kräver bland annat en för- ståelse av vad som karakteriserar ålder som levd erfarenhet och som struktur. Nedan förs därför ett resonemang dels om hur ålders- diskriminering problematiserats begreppsligt, dels om aspekter av åldrandeprocesser som kan antas vara av särskild betydelse för en förståelse av åldersdiskriminering och aktiva insatser mot det- samma. Begrepp som belyser åldersdiskriminering Åldersbaserad ojämlikhet, makt och diskriminering studeras inom ett flertal forskningsfält som fokuserar olika stadier av livsloppet: Inom barndomssociologi, ungdomsforskning, vuxenforskning och inom det socialgerontologiska fältet. Dessa har belyst diskrimine- ringsprocesser i olika omfattning och med delvis olika begrepp. I socialgerontologisk forskning, där det finns en långvarig forskning om diskriminering, har frågorna diskuterats med begreppet ålderism (ageism). Begreppet ageism introducerades av psykiatrikern och användes ursprungligen för att diskutera diskriminering av äldre. hade olika ålders- grupper studerats genom teorier om subkulturer och minoritets- grupper (se t.ex. 1953, Streib 1965, 1965). Den svenska benämningen ålderism introducerades och definierades då som: stereotypa föreställningar eller diskrimi- nering som utgår från en människas ålder (1997:1). Det finns ingen enhetlig användning av begreppet ålderism. Skiljelinjer mellan definitionerna ses både i begreppets innehåll och i vilka grupper som antas vara diskriminerade (för en översikt, se t.ex. 2008, Wilkinson & Ferraro 2002). Återkommande omfattar ålderismbegreppet fördomar, stereotyper och attityder (se t.ex. , 1997, 2002). Ett flertal definitioner inbegriper också diskriminering (se t.ex. 1997, 2002, Palmore 1999, 2001, Wilkinson & Ferraro 2002). En tredje innebörd framhåller ålderism som maktrelationer baserade på ålder och menar att fenomenet kan förstås som en ideologi (se t.ex. Bytheway 1995). I debatten om vem som drabbas av ålderism beskriver somliga forskare fenomenet som riktat mot äldre (se t.ex. , Kalish 1979, Palmore 2001). Andra använder istället en oriktad definition av ålderismbegreppet och talar om diskriminering utifrån ålder (se t.ex. Bytheway 1995, Palmore 1999, 1997, 2002).