sou · GXB358 · 2010-01-01 00:00:00 — 13 § ska återlämna räkenskapsmaterial och andra handlingar till den reviderade och senast när revisionen avslutats. Om den reviderade försatts i konkurs när handlingarna ska återlämnas, ska 1. överlämna handlingarna till konkursförvaltaren, och 2. underrätta den reviderade om att handlingarna överlämnats till konkursförvaltaren. Tillsyn över kassaregister och kontrollbesök 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om kontrollbesök och tillsyn. Bestämmelserna i kapitlet ges i följande ordning: –definitioner (2 §), –tillsyn över kassaregister (3–5 §§), –kontrollbesök (6–9 §§), och –gemensamma bestämmelser (10 och 11 §§). 2 § Med journalminne avses dokumentation av den löpande registreringen i kassaregistret i elektronisk form. Med kontrollremsa avses dokumentation av den löpande registreringen i kassaregistret i pappersform. 3 § utövar tillsyn över att den som är skyldig att använda kassaregister har kassaregister och att de kassaregister som används i verksamheten uppfyller föreskrivna krav. 4 § har för tillsynen rätt att få tillträde till verksamhetslokaler där verksamheten bedrivs. ska på begäran lämna det biträde som behövs för tillsynen. 5 § Om begär det, ska den som är eller kan antas vara skyldig att använda kassaregister tillhandahålla de handlingar och lämna de upplysningar som behövs för tillsynen. 6 § får besluta om kontrollbesök för att kontrollera att den som är eller kan antas vara skyldig att använda kassaregister fullgör sina skyldigheter. Verket får vid ett sådant besök räkna kunder, kontrollköpa, göra kvittokontroll och inventera kassan. Kontrollen får bara genomföras i en verksamhetslokal dit allmänheten har tillträde. Kundräkning får även ske på en allmän plats i anslutning till en sådan lokal. 7 § Om begär det, ska den som har kontrollerats enligt 6 § tillhandahålla kontrollremsa, uppgifter från journalminne eller tömningskvitto för kontroll av hur försäljningar har registrerats i kassaregistret. 8 § får besluta om kontrollbesök för att identifiera de personer som bedriver eller kan antas bedriva torg- och marknadshandel. Verket får vid ett sådant besök kontrollera godkännande för F-skatt och ställa frågor om verksamheten. Kontrollen får bara genomföras på en plats där torg- och marknadshandel bedrivs. 9 § får besluta om kontrollbesök för att kontrollera att den som är eller kan antas vara skyldig att föra personalliggare fullgör sina skyldigheter. Verket får vid ett sådant besök begära att en person som utför eller kan antas utföra arbetsuppgifter i verksamheten styrker sin identitet. Uppgifterna får stämmas av mot personalliggaren. Kontrollen får bara genomföras i en verksamhetslokal. 10 § Den som enligt ett beslut om tillsyn eller kontrollbesök ska kontrolleras ska underrättas om beslutet så snart det kan ske utan att kontrollen förlorar sin betydelse. 11 § Tillsyn och kontrollbesök ska genomföras på ett sådant sätt att verksamheten inte hindras i onödan. När får ett föreläggande förenas med vite? 1 § Den som vid en revision inte fullgör sina skyldigheter att tillhandahålla handlingar eller lämna upplysningar enligt 42 kap. 9 och 10 §§ får föreläggas vid vite att fullgöra dem. 2 § Den som vid tillsyn eller kontroll inte fullgör sina skyldigheter enligt 43 kap. 5 eller 7 § får föreläggas vid vite att fullgöra dem. 3 § Även i andra fall än som avses i 1 och 2 §§ får ett föreläggande förenas med vite om det finns anledning att anta att föreläggandet inte följs. 4 § Ett föreläggande får inte förenas med vite om 1.det finns anledning att anta att den som ska föreläggas har begått en gärning som är straffbelagd eller kan leda till kontroll- avgift eller skattetillägg, och 2.föreläggandet avser utredning av en fråga som har samband med den misstänkta gärningen. Om den som ska föreläggas är en juridisk person, gäller första stycket även ställföreträdare för den juridiska personen. 5 § Frågor om utdömande av vite prövas av den länsrätt som är behörig att pröva ett överklagande av den förelagde när ansökan om utdömande görs. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om bevissäkring. –revision i verksamhetslokalerna (3 §), –eftersökande och omhändertagande av handlingar (4–11 §§), –försegling av lokal, förvaringsplats eller annat utrymme (12 §). Bestämmelser om beslut om bevissäkring finns i 13–17 §§. 2 § Med granskningsledare avses den som förordnats av Skatte- verket att vara granskningsledare. Med risk för sabotage avses att det finns risk för att den som bevissäkringen gäller kommer att undanhålla, förvanska eller förstöra det som får kontrolleras. 3 § En revision får genomföras i den reviderades verksamhets- lokaler om den reviderade är skyldig att lämna tillträde till lokalerna och 1. den reviderade inte fullgör sina skyldigheter att medverka, eller 2. det finns en påtaglig risk för sabotage. 4 § Om ett beslut om revision i verksamhetslokalerna meddelats får handlingar som behövs för revisionen eftersökas i verksamhets- lokalerna och tas om hand för granskning om inte annat följer av andra stycket. Om revisionen beslutats enligt 3 § 1 gäller första stycket bara om handlingen inte tillhandahållits inom rimlig tid eller om det finns en påtaglig risk för sabotage. 5 § Om den reviderade har gått med på att revisionen genomförs i verksamhetslokalerna, får handlingar som påträffas eller granskas tas om hand. 6 § När en revision genomförs på någon annan plats än i verksamhetslokalerna får en handling som behövs för revisionen eftersökas i verksamhetslokalerna och tas om hand för granskning om 1.den reviderade inte har följt ett föreläggande om att lämna ut handlingen, eller 2.det finns en påtaglig risk för sabotage. 7 § En handling som behövs för en revision får även eftersökas i utrymme som inte utgör den reviderades verksamhetslokaler och tas om hand för granskning om 1.det finns särskild anledning att anta att handlingen finns i utrymmet, och 2.den reviderade inte har följt ett föreläggande om att lämna ut handlingen, eller 3.det finns en påtaglig risk för sabotage. 8 § Om ett föreläggande att lämna ut en handling vid annan kontroll än revision inte har följts och det finns särskild anledning att anta att handlingen finns hos den som har förelagts, får handlingen eftersökas och tas om hand för granskning. 9 § Hos den som inte får revideras men som kan föreläggas att lämna kontrolluppgift enligt 37 kap. 8 § får handling som han eller hon kan föreläggas att lämna uppgift om eftersökas och tas om hand utan föregående föreläggande om det finns 1.särskild anledning att anta att handlingen kommer att påträffas hos personen, 2.påtaglig risk för sabotage om personen föreläggs, och 3.ett betydande intresse av att handlingen granskas. 10 § Om det finns särskilda skäl, behöver den som uppgifterna avser eller de uppgifter som söks inte anges i ett beslut om åtgärd enligt 9 §. 11 § Beslut om åtgärd enligt 9 § får inte meddelas för att samla in uppgifter för att förbereda kontroll av andra än den som granskas. Försegling av lokal, förvaringsplats eller annat utrymme 12 § Lokal, förvaringsplats eller annat utrymme får förseglas för att skydda handlingar som ska 1.granskas enligt 3 § eller tas om hand enligt 4 §, 2.tas om hand enligt 5 § om a)handlingarna inte kan föras från platsen, och b)det finns en befarad risk för sabotage, eller 3. tas om hand enligt 6–9 §§ om handlingarna inte kan föras från platsen. 13 § Beslut om bevissäkring enligt 3 och 6–9 §§ fattas av länsrätten på ansökan av granskningsledaren. Beslut enligt 4, 5 och 12 §§ fattas av granskningsledaren. 14 § Frågor om bevissäkring prövas av den länsrätt som är behörig att pröva ett överklagande av den som bevissäkringen gäller när ansökan görs. 15 § Om det finns en påtaglig risk för sabotage och risken är akut, får granskningsledaren besluta om 1.bevissäkring enligt 3 och 6 §§, samt 2.bevissäkring enligt 7 och 8 §§ om åtgärden ska genomföras i en verksamhetslokal. Om granskningsledaren har beslutat om åtgärd enligt första stycket, ska han eller hon och senast ansöka om bevissäkring hos länsrätten. Om länsrätten avslår ansökan, ska omhändertagna handlingar återlämnas och övriga insamlade uppgifter förstöras. 16 § Ett beslut om bevissäkring ska innehålla uppgift om möjligheten att undanta handlingar och uppgifter från kontroll. 17 § Den som ett beslut om bevissäkring gäller ska underrättas om beslutet . Underrättelse får dock ske i samband med att åtgärden verk- ställs om det finns en påtaglig risk för sabotage om den som beslutet gäller underrättas i förväg. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om att får ansöka hos länsrätten om att en betalningsskyldigs egendom ska tas i anspråk för att säkerställa betalningen av skatt, avgift och ränta (betalningssäkring). Bestämmelserna ges i följande ordning: –avgifter som undantas från betalningssäkring (2 §), –betalningssäkring enligt överenskommelse med en annan stat (3 §), –förutsättningarna för betalningssäkring (4–6 §§), –när förutsättningar inte längre finns (7–9 §§), –tidsfrist när betalningsskyldigheten inte är fastställd (10 och 11 §§), –beslut om att ta egendom i förvar (12 §), –behörig länsrätt (13 §), –muntlig förhandling (14 §), –underrättelse om beslut (15 §), och –ersättning för skada (16–18 §§). Avgifter som undantas från betalningssäkring 2 § Betalningssäkring får inte användas för 1.begravningsavgift enligt begravningslagen (1990:1144), och 2.avgift som avses i lagen (1999:291) om avgift till registrerat trossamfund. Betalningssäkring enligt överenskommelse med en annan stat 3 § Om det följer av en överenskommelse mellan och en annan stat, får betalningssäkring även användas för att säkerställa betalningen av en utländsk fordran. 4 § Betalningssäkring ska beslutas om 1. det finns en påtaglig risk för att den som är betalningsskyldig försöker dra sig undan skyldigheten, och 2. betalningsskyldigheten avser ett betydande belopp. 5 § Om betalningsskyldigheten inte är fastställd, får betalnings- säkring beslutas bara om det är sannolikt att skyldigheten kommer att fastställas. En betalningssäkring får i sådana fall inte avse högre belopp än vad fordran sannolikt kommer att fastställas till. 6 § Betalningssäkring får inte beslutas förrän den tidsperiod som betalningsskyldigheten avser har gått ut. När förutsättningar inte längre finns 7 § Ett beslut om betalningssäkring ska upphävas om 1.det inte längre finns förutsättningar för beslutet, eller 2.beslutet av någon annan anledning inte bör kvarstå. 8 § Länsrätten ska pröva om ett beslut om betalningssäkring ska upphävas om eller den betalningsskyldige begär det eller om det annars finns skäl för det. Den betalningsskyldige ska upplysas om rätten att begära att ett beslut om betalningssäkring ska upphävas. 9 § Länsrättens befogenhet enligt 8 § att pröva om ett beslut om betalningssäkring ska upphävas gäller även beslut som har över- klagats. Ett överklagande av länsrättens beslut faller om länsrätten själv ändrar beslutet så som den betalningsskyldige begär. Om länsrätten ändrar beslutet på ett annat sätt än den betalningsskyldige begär, ska överklagandet anses omfatta det nya beslutet. Tidsfrist när betalningsskyldigheten inte är fastställd 10 § Ett beslut om betalningssäkring för en betalningsskyldighet som inte är fastställd upphör att gälla, om inte har fastställt betalningsskyldigheten eller ansökt om fastställelse hos länsrätten räknat från den dag då betalnings- säkringen beslutades. Om det finns särskilda skäl, får länsrätten på ansökan av förlänga tidsfristen i taget. 11 § Om ett beslut om betalningssäkring har upphört att gälla enligt 10 §, får betalningssäkring på samma grund beslutas först efter det att har fastställt betalningsskyldigheten eller ansökt om fastställelse hos länsrätten. Beslut om att ta egendom i förvar 12 § Om det finns en akut risk för att egendom som kan betalningssäkras undanskaffas, får den som förordnat som granskningsledare besluta att ta egendomen i förvar. Om egendom har tagits i förvar, ska granskningsledaren och senast ansöka om betalnings- säkring hos länsrätten. Gör inte verket det eller avslår länsrätten ansökan, ska egendomen genast lämnas tillbaka. Om betalnings- säkring beslutas, ska egendomen bli kvar i förvar till dess att beslutet verkställs om inte länsrätten bestämmer något annat. 13 § Frågor om betalningssäkring prövas av den länsrätt som är behörig att pröva ett överklagande från den som betalnings- säkringen gäller när ansökan görs. 14 § Länsrätten och kammarrätten ska hålla muntlig förhandling i mål om betalningssäkring om den betalningsskyldige begär det. Om det finns anledning att anta att en ansökan om betalnings- säkring kommer att avslås eller att ett beslut om betalningssäkring kommer att upphävas behövs dock inte muntlig förhandling. 15 § Den betalningsskyldige ska underrättas om ett beslut om betalningssäkring. Underrättelse får dock ske i samband med att beslutet verkställs om det finns risk för att den betalningsskyldige skaffar undan egendom som kan betalningssäkras. 16 § Om betalningssäkring har beslutats för en betalnings- skyldighet som inte var fastställd och som inte heller senare fastställs slutligt, ska staten ersätta den betalningsskyldige för ren förmögenhetsskada. Detsamma gäller om betalningssäkringen fastställs slutligt men till ett väsentligt lägre belopp än det som har betalningssäkrats. Första stycket gäller inte kostnader som omfattas av bestämmelserna om ersättning för kostnader för biträde. 17 § Ersättning kan vägras eller sättas ned om 1.den betalningsskyldige inte har fullgjort uppgiftsskyldighet eller på annat sätt genom vållande medverkat till skadan, eller 2.det annars är oskäligt att ersättning lämnas. 18 § Frågor om ersättning prövas på det sätt som gäller för skadeståndsanspråk mot staten. Avd. X Undantag från kontroll 47 kap. Handlingar och uppgifter som inte får granskas 1 § Vid en kontroll får inte granska handlingar som 1.inte får tas i beslag enligt 27 kap. 2 § , eller 2.har ett betydande skyddsintresse och det finns särskilda omständigheter som gör att innehållet inte bör komma till någon annans kännedom. Förbudet mot att granska handlingar som avses i första stycket 2 gäller bara om handlingens skyddsintresse är större än dess betydelse för kontrollen. Bestämmelserna i första och andra styckena gäller även föreläggande att lämna uppgifter. 2 § En handling som inte får granskas ska på begäran av den som är föremål för revision, bevissäkring eller tillsyn över kassaregister undantas från kontrollen. Detsamma gäller handlingar som inte omfattas av revisionen, bevissäkringen eller tillsynen. 3 § Beslut om undantag fattas av den länsrätt som är behörig att pröva ett överklagande från den som begär undantag när begäran görs. Den handling som begäran avser ska ges in till länsrätten. Om redan har handlingen ska verket försegla handlingen och överlämna den till länsrätten. 4 § Om en uppgift i en sådan upptagning som avses i 3 kap. 6 § ska undantas och revisorns rätt enligt 42 kap. 10 § att själv använda tekniska hjälpmedel för att granska upptagningen behöver begränsas för att uppgiften inte ska bli tillgänglig för revisorn får länsrätten besluta om sådana begränsningar. 5 § Om den enskilde begär det, ska länsrätten pröva om beslut om undantag kan fattas utan att rätten granskar handlingen. 6 § Om en handling har undantagits, får inte återge eller åberopa innehållet i handlingen eller uppgiften. Avd. XI Särskilda avgifter 1 § En särskild avgift (förseningsavgift) ska tas ut om den som ska deklarera inkomst eller lämna skattedeklaration, periodisk samman- ställning eller särskilda uppgifter, inte gör det i rätt tid. Förseningsavgift ska dock inte tas ut om det är fråga om 1.en förenklad arbetsgivardeklaration enligt 26 kap. 5 §, 2.en särskild skattedeklaration för redovisning av mervärdes- skatt enligt 26 kap. 8 § andra stycket, 3.särskilda uppgifter som redare ska lämna enligt 33 kap. 6 §, 4.särskilda uppgifter om nedsättning av utländsk skatt enligt 33 kap. 7 §. Förseningsavgift om uppgifterna är bristfälliga 2 § Den uppgiftsskyldige ska inte anses ha deklarerat inkomst eller lämnat särskilda uppgifter, om de uppgifter som har lämnats eller godkänts är så bristfälliga att de uppenbarligen inte kan läggas till grund för beskattningen. Fysiska personer i utlandet 3 § Förseningsavgift ska inte tas ut av en fysisk person som inte deklarerar inkomst i rätt tid om han eller hon 1.är bosatt utomlands eller stadigvarande vistas utomlands vid deklarationstidpunkten, och Om uppgifterna inte är undertecknade 4 § Om grunden för att ta ut förseningsavgift är att den som ska deklarera inkomst eller lämna särskilda uppgifter inte har under- tecknat uppgifterna enligt 38 kap. 3 §, ska förelägga den uppgiftsskyldige att göra det. Förseningsavgift ska tas ut bara om föreläggandet inte följs. Avgiften ska i sådana fall bestämmas enligt 6 §. Inte mer än en förseningsavgift för skattedeklaration 5 § Om en deklarationsskyldig vid ett deklarationstillfälle är försenad med mer än en skattedeklaration ska bara en försenings- avgift tas ut. 6 § Förseningsavgiftens storlek framgår av följande uppställning: aktiebolags eller ekonomisk förenings någon annans deklarationsskyldighet för Förseningsavgiften för skattedeklaration uppgår dock till om det är fråga om en deklaration som ska lämnas efter föreläggande. 7 § Om den som ska deklarera inkomst utan föreläggande eller lämna särskilda uppgifter, inte har gjort det från den tidpunkt då skyldigheten enligt denna lag skulle ha fullgjorts, ska en andra förseningsavgift tas ut. Om skyldigheten inte har fullgjorts , ska en tredje förseningsavgift tas ut. Vid tillämpningen av första stycket ska hänsyn inte tas till den förlängda deklarationsfrist som gäller för andra juridiska personer än dödsbon som deklarerar elektroniskt. 1 § I detta kapitel finns bestämmelser om att en särskild avgift (skattetillägg) ska tas ut vid oriktig uppgift, skönsbeskattning och när skatteavdrag inte gjorts. Bestämmelserna ges i följande ordning: –tillämpningsområdet för skattetillägg (2 och 3 §§), –skattetillägg vid oriktig uppgift (4 och 5 §§), –skattetillägg vid skönsbeskattning (6 och 7 §§), –skattetillägg vid omprövning av skönsbeskattningsbeslut (8 §), –skattetillägg när skatteavdrag inte gjorts (9 §), –när skattetillägg inte ska tas ut (10 §), –beräkning av skattetillägg vid oriktig uppgift (11–14 §§), – beräkning av skattetillägg vid skönsbeskattning (15 och –beräkning av skattetillägg vid omprövning av sköns- beskattningsbeslut (17 §), –beräkning av skattetillägg när skatteavdrag inte gjorts (18 §), –underlaget ska bestämmas utan hänsyn till andra frågor (19 §), –rätträkning (20 §), och –mer än en procentsats (21 §). 2 § Skattetillägg ska inte tas ut på skatt som avses i 2 § lagen (1990:659) om särskild löneskatt på vissa förvärvsinkomster. 3 § Skattetillägg ska tas ut på följande avgifter: 1.avgift enligt 2 kap. socialavgiftslagen (2000:980), 2.avgift enligt 1 och 3 §§ lagen (1994:1920) om allmän löne- avgift, samt 3.avgift enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Det som sägs om skatt i detta kapitel gäller även dessa avgifter. Skattetillägg vid oriktig uppgift 4 § Skattetillägg ska tas ut av den som på något annat sätt än muntligen 1.under förfarandet har lämnat en oriktig uppgift till ledning för egen beskattning, eller 2.har lämnat en oriktig uppgift i ett mål om egen beskattning. Skattetillägg enligt första stycket 2 får dock bara tas ut om uppgiften inte har godtagits efter prövning i sak. 5 § En uppgift ska anses vara oriktig om det klart framgår att 1.en lämnad uppgift är felaktig, eller 2.en uppgift som ska lämnas till ledning för beskattningen har utelämnats. En uppgift ska dock inte anses vara oriktig om 1.uppgiften tillsammans med övriga uppgifter som lämnats eller godkänts utgör tillräckligt underlag för ett riktigt beslut, eller 2.den uppenbart inte kan läggas till grund för ett beslut. 6 § Skattetillägg ska tas ut vid skönsbeskattning. 7 § Ett beslut om skattetillägg vid skönsbeskattning på grund av att den deklarationsskyldige inte har deklarerat ska undanröjas om 1.skattedeklaration lämnas från utgången av den månad då beslutet meddelades, eller 2.inkomst deklareras från utgången av den månad då beslutet meddelades. Om den deklarationsskyldige gör sannolikt att han eller hon inte har fått kännedom om skattetillägget före utgången av den månad då beslutet meddelades, ska fristen i stället räknas från den dag då den deklarationsskyldige fick sådan kännedom. Uppgifterna ska ha kommit in till eller en allmän förvaltningsdomstol inom den angivna tiden. Skattetillägg vid omprövning av skönsbeskattningsbeslut 8 § Skattetillägg ska tas ut av den som 1.har skönsbeskattats på grund av att inkomst inte har deklarerats, 2.inte har deklarerat inom den tid som sägs i 7 §, och 3.på initiativ påförs ytterligare skatt genom omprövning. Skattetillägget ska inte undanröjas på grund av att inkomst senare deklareras. Om skattetillägg inte har tagits ut på grund av det första sköns- beskattningsbeslutet ska, vid tillämpningen av första stycket 2, det som sägs i 7 § om beslutet om skattetillägg och kännedom om skattetillägget i stället gälla skönsbeskattningsbeslutet och känne- dom om skönsbeskattningen. Skattetillägg när skatteavdrag inte gjorts 9 § Skattetillägg ska tas ut av den som inte har fullgjort sin skyldighet att göra skatteavdrag. När skattetillägg inte ska tas ut 10 § Skattetillägg ska inte tas ut 1.om den oriktiga uppgiften kan rättas med ledning av kontrollmaterial som normalt är tillgängligt för och som har varit tillgängligt för verket från utgången av beskattningsåret, 2.om den uppgiftsskyldige på eget initiativ har rättat den oriktiga uppgiften eller lämnat uppgift om att skatteavdrag inte gjorts, eller 3.om det skattebelopp som kunde ha undandragits genom felaktigheten eller passiviteten är obetydligt. Beräkning av skattetillägg vid oriktig uppgift 11 § Skattetillägg på sådan skatt som avses i 56 kap. 2 § 1–4 och 6 (skattetillägg på slutlig skatt) är av den skatt som, om den oriktiga uppgiften hade godtagits, inte skulle ha bestämts för den som lämnat uppgiften. Skattetillägg på annan skatt är av den skatt som, om den oriktiga uppgiften hade godtagits, inte skulle ha bestämts för eller felaktigt skulle ha tillgodoräknats den som lämnat uppgiften. 12 § Om det av kontrollmaterial som normalt är tillgängligt för och som har varit tillgängligt för verket från utgången av beskattningsåret framgår att en uppgift är oriktig, är skattetillägget på slutlig skatt och skattetillägget på annan skatt . 13 § Om den oriktiga uppgiften består i att ett belopp hänförts eller kan antas komma att hänföras till fel beskattningsår eller fel redovisningsperiod, är 1.skattetillägget på slutlig skatt , 2.skattetillägget på annan skatt a)om redovisningsperioden för skatten är högst och den uppgiftsskyldige hänfört eller kan anses ha avsett att hänföra beloppet till en period som löper ut högst från den period som beloppet borde ha hänförts till, och b)i andra fall. 14 § Om en oriktig uppgift skulle ha medfört ett sådant under- skott av en näringsverksamhet eller i inkomstslaget tjänst som inte utnyttjas , ska skattetillägget inte beräknas på skatt utan i stället på en fjärdedel av det underskott som, om den oriktiga uppgiften hade godtagits, felaktigt skulle ha tillgodoräknats den som lämnat uppgiften. Beräkning av skattetillägg vid skönsbeskattning 15 § Vid skönsbeskattning är skattetillägget på slutlig skatt och skattetillägget på annan skatt . Skatte- tillägget ska beräknas på 1. den skatt som till följd av skönsbeskattningen inte ska tillgodoräknas den uppgiftsskyldige, och 2. den skatt som till följd av skönsbeskattningen bestäms för den uppgiftsskyldige utöver vad som annars skulle ha bestämts enligt a)de uppgifter som den uppgiftsskyldige har lämnat till ledning för beskattningen på annat sätt än muntligen, och b)kontrollmaterial som normalt är tillgängligt för och som har varit tillgängligt för verket från utgången av beskattningsåret.