sou · GXB375d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Vi föreslår att det vid bedömningen av om en utlänning, som behöver ha uppehållstillstånd för att vistas i landet, kan anses ha sitt egentliga hemvist i landet ska beaktas om han eller hon saknar sådant tillstånd. Förslaget innebär att det kommer att vara möjligt att avregistrera fler personer från folkbokföringen än som rimligen inte bör vara folkbokförda. Det medför främst besparingar för staten i form av minskade utgifter för bidrag och andra förmåner. För blir konsekvenserna begränsade. Vi föreslår vidare att skyldighet att lämna uppgifter till ska utökas. Det kommer att innebära att uppgifterna i folkbokföringsdatabasen kommer att hålla en högre kvalitet. Ett uppgiftslämnande finns från till . Det utökade uppgiftslämnandet torde endast föranleda begränsade kostnader. Vi föreslår också att polismyndigheternas skyldighet att lämna uppgifter till ska utökas i förhållande till den skyldighet som finns . Även detta förslag torde föranleda endast begränsade kostnader. Förslaget att begreppet obefintlig ersätts med försvunnen innebär ett förtydligande och en modernisering, men får i övrigt inga konsekvenser. Detta kan föranleda anpassningar av IT-systemen, främst hos , genom att begreppet ändras. Det torde endast vara fråga om mindre kostnader. 17.1.4Folkbokföring av utsända och europaparlamentariker Vi bedömer att våra förslag att folkbokföring ska ske även av nyfödda barn till män som omfattas av 14 § folkbokföringslagen som innehåller bestämmelser om folkbokföring av utsända och deras familjemedlemmar, av barn som adopteras av personer som omfattas av samma bestämmelse samt av barn som inte omfattas av dessa bestämmelser men som senare får en tillräcklig anknytning till huvudsakligen får positiva konsekvenser. Förslagen innebär att män och kvinnor, till skillnad mot , behandlas lika vilket innebär en ökad jämställdhet mellan män och kvinnor. Förslagen innebär också att alla barn till dessa personer, till skillnad mot , ska folkbokföras, i vart fall när de får en tillräcklig anknytning till landet. Barnen i dessa familjer behandlas alltså lika och de utsända familjerna hålls på detta sätt samman i folkbokföringen. Eftersom dessa barn normalt flyttar till och därmed med dagens bestämmelser ska folkbokföras vid inflyttningen innebär förslagen inte några ökade administrativa kostnader för utan endast att kostnaden uppstår tidigare. Dessa barn omfattas redan av socialförsäkringslagens bestämmelser och förslaget medför därför inte någon ökad kostnad för socialförsäkringen. Vi bedömer att eventuella ökade kostnader i andra delar av samhället blir marginella. 17.2.1Församling ersätts av distrikt Förslagen att folkbokföring i församlingar ska upphöra och att staten inte längre ska administrera församlingsindelningen innebär stora kostnadsbesparingar för de statliga och kommunala lantmäterimyndigheterna. Även för folkbokföringsverksamhet kommer förslaget att innebära besparingar genom att administrationen förenklas då ändringarna av församlingarna inte behöver åtgärdas. Förslaget kan dock initialt komma att innebära kostnader för anpassningar av IT-systemen. Systemändringar behövs också för införandet av distrikt, se nedan. Generellt bedömer vi att församlingar har spelat ut sin roll som en viktig indelning i det civila samhället. De negativa konsekvenserna av att indelningen inte längre tillhandahålls av det civila samhället bedömer vi därför bli små, särskilt mot bakgrund av att vi föreslår en ny, mer användbar indelning, se mer nedan. Det kan inte heller uteslutas att , mot en avgift, kan komma att tillhandahålla församlingsindelningen till de aktörer som vill fortsätta att använda sig av församlingsindelningen. Vårt förslag får dock naturligtvis stora konsekvenser för , vars hela verksamhet är uppbyggd kring församlingsindelningen, och för sådan statlig verksamhet som är knuten till församlingar, nämligen begravningar samt uppbörd av begravningsavgift och kyrkoavgift. har inte något behov av att föra uppgift om enskildas församlingstillhörighet eller att föra en geografisk redovisning av församlings- indelningen eftersom staten sköter dessa uppgifter. Våra förslag innebär därför att kyrkan behöver göra stora ändringar i sina IT- system. Ett nytt system måste byggas upp för att kunna hantera den kyrkliga indelningen i en digital karta. Det krävs också nya system för att hantera aviseringar av uppgifter om fastigheter, adresser och koordinater samt system för att översätta dessa uppgifter till församlingar. – som används såväl i kyrkans interna arbete som i informationsutbyten med – måste anpassas. Olika tekniska rutiner måste ändras bland annat för hantering av begravningsavgiften och kyrkoavgiften. Kyrkan bedömer att förslaget medför omställningskostnader om 20–. Därefter beräknas årskostnaden bli omkring 5–10 miljoner. kommer också att få ökade kostnader för de ändrade rutiner som ett nytt uppgiftslämnande från föranleder. Kostnaderna är dock beroende av vilka uppgifter som kommer att lämnas och hur. Kopplas uppgift om församling till belägenhetsadress torde kostnaderna för inte bli större än att de kan rymmas inom myndighetens befintliga resurser. Uppgift om belägenhetsadress finns registrerad för varje person i de system som används som stöd för uppbörden av begravningsavgiften. Vi anser att konsekvenserna också bör lindras av de mycket generösa ikraftträdandebestämmelser som vi föreslår och som ger god tid för och att göra de tekniska ändringar som krävs. Kostnaderna för systemutveckling kan därigenom fördelas . De lindras också av att numera använder sig av GIS-teknik och digital geografisk redovisning. Kostnaderna kan också komma att minska betydligt för framför allt om reglerna för bestämmande av begravningsavgiften ändras. De tekniska ändringar kyrkan måste genomföra med anledning av våra förslag kommer enligt vår mening att medföra också positiva konsekvenser för kyrkan i och med att den teknik som kyrkan måste införa och vidareutveckla har flera användningsområden. De ändringar kyrkan måste göra medger således bland annat att kyrkan mer fritt kan bestämma sina församlingsgränser samt att kyrkan får bättre verktyg för att planera och följa upp sin kärnverksamhet. Vi föreslår justeringar i begravningslagen för att begravning och begravningsavgift för personer som är folkbokförda i kommun respektive saknar känt hemvist, se mer nedan, ska kunna hanteras. Vi bedömer att det får små konsekvenser. Distrikten som ska ersätta församlingarna kommer med den utformning vi föreslår att bli betydligt billigare att administrera för staten. Initialt innebär införandet av distrikten emellertid en omställningskostnad, bland annat för att justera de gamla församlingsgränserna efter ändringar i kommungränserna. Kostnaderna för detta uppvägs dock av de besparingar som görs genom att Lantmäteriet inte längre behöver administrera församlingsindelningen. har uppskattat kostnaderna för att ersätta församling med distrikt till . Kostnaderna föranleds av att uppgifter om distrikten kommer att behöva hämtas från Lantmäteriet, anpassning av IT-systemen samt en avvecklingskostnad när församling inte längre ska registreras. Vi anser att konsekvenserna bör lindras av de mycket generösa ikraftträdandebestämmelser som vi föreslår och som ger god tid för att göra de tekniska ändringar som krävs. Kostnaderna för systemutveckling kan därigenom fördelas . Kostnaderna torde vid sådant förhållande inte bli större än att de kan tas inom befintliga resurser. För staten sammantaget innebär förslaget om att folkbokföring inte längre ska ske i församling och att församling ska ersättas med distrikt enligt vår mening inte några kostnadsökningar. Förslagen får också positiva konsekvenser, framför allt ett bevarande av det viktiga kulturarv som socknarna och de tidigare församlingarna utgör, sannolikt tillsammans med de gamla församlingsnamnen. Vi bedömer att många verksamheter som använder församlingsindelningen kan övergå till att använda indelningen i distrikt. Det kan uppstå kostnader på grund av att distrikten geografiskt inte helt sammanfaller med församlingar. Eftersom distrikten ska vara i princip helt stabila, till skillnad från de mycket instabila kyrkliga församlingarna, kommer förslagen emellertid att innebära besparingar även för dessa användare. För folkbokföringens del innebär våra förslag, utöver att folkbokföring inte längre ska ske i församling, att folkbokföring i stället ska ske i kommun. Folkbokföringsorten och födelsehemorten ska utgöras av kommun i stället för av församling. Förslagen får små konsekvenser och främst positiva sådan. Det kommer nämligen att underlätta arbete att personer som inte kan knytas till en fastighet ska hänföras till en kommun, som är ett större geografiskt område, än till en församling. Att folkbokföringsorten och födelsehemorten utgörs av en församling innebär vissa problem, främst att orterna kan ha långa eller kristna namn, undanröjs. När det gäller våra förslag om ändringar i bestämmelserna om folkbokföringsort berör dessa inte några större grupper av personer och konsekvenserna blir därför begränsade. På samhällsnivå torde summan av de ekonomiska konsekvenserna bli noll. För torde förslagen om att ta bort vissa undantagsbestämmelser underlätta handläggningen av ärendena. Vi har därför uppfattningen att våra förslag inte kommer att medföra ökade kostnader för . Inte heller för övriga aktörer i samhället kommer förslagen att medföra ökade kostnader. När det gäller vårt förslag om äldreboenden har uppgett att kassan ser positivt på förslaget, eftersom det medför att regelverket förenklas med färre specialregler. Enligt påverkar förslaget inte reglerna för bostadstillägg till pensionärer för den som bor i ett äldreboende, eftersom nämnda tillägg beviljas för den bostad man bebor. Förslaget får också positiva effekter för kommunerna. går en förhållandevis stor andel av resurser åt till att utreda de ärenden som rör folkbokföring av barn, trots att antalet ärenden inte är så stort. Framför allt de ärenden där barnet bor lika mycket hos båda sina föräldrar och där föräldrarna uppger motstridiga uppgifter om de faktiska boendeförhållandena är mycket resurskrävande. Med vårt förslag att domar och avtal som godkänts av socialnämnden ska kunna ge ledning var ett barn ska vara folkbokfört kommer utredningsarbetet i vissa ärenden att underlättas betydligt och de resurser som går åt kommer att minska. Likaså förslaget att föräldrarna kan välja var deras barn ska vara folkbokfört i de fall barnet bor lika mycket hos dem båda kommer att förenkla utredningsarbetet. Förslaget innebär också att föräldrarnas samförståndslösningar får större utrymme, vilket i majoriteten av fall borde vara i linje med det som är det bästa för barnet. Utgångspunkten måste vara att föräldrarna känner och vet vad som är bäst för deras barn. Det innebär inte att föräldrarna i alla fall ska få bestämma var barnet ska vara folkbokfört, men att det finns ett större utrymme för att kunna utgå från föräldrarnas överenskommelser efter en separation är en klar förbättring. Vidare blir föräldrarna, om de får komma överens om barnets folkbokföring, mer nöjda och tvisterna om folkbokföringen minskar. Detta borde upplevas som positivt av föräldrarna, men är även en fördel för barnet självt, som mår bättre om det finns färre konflikter i dess omgivning. Vårt förslag om från när ett folkbokföringsbeslut avseende ett barn ska gälla innebär att ett folkbokföringsbeslut avseende ett barn i vissa fall blir gällande från ett tidigare datum. Det medför att barnets vårdnadshavare redan från detta tidigare datum har rätt till vissa sociala förmåner, vilket kan medföra något ökade kostnader för staten. Det är dock fråga om kostnader som barnet och vårdnadshavaren egentligen har rätt till, eftersom barnet rent faktiskt har varit bosatt enligt det fattade beslutet om folkbokföring från det tidigare datumet. Förslaget torde inte innebära några ökade kostnader. De förbättrade överklagandemöjligheterna medför fler ärenden för domstolarna, men vi tror inte att det kommer att vara fråga om någon betydande ökning. har domstolarna viss hantering av dessa ärenden bestående i att förelägga motparten att yttra sig och därefter att avvisa ansökan om motparten inte samtycker. Vårt förslag kommer därmed att underlätta handläggningen eftersom denna hantering försvinner. Enligt våra direktiv ska vi redovisa konsekvenser i lagstiftning med koppling till folkbokföringslagen av de ändrade regler som vi föreslår. Om ett barn med stöd av de av oss föreslagna reglerna folkbokförs på en annan fastighet än det skulle enligt nu gällande regler kan det i det enskilda fallet medföra konsekvenser, både ekonomiska och andra, på grund av annan lagstiftning som har koppling till folkbokföringen. Om konsekvenserna kommer att bli positiva eller negativa varierar från fall till fall. Vi kan dock inte se att våra förslag ur ett större perspektiv medför några ökade kostnader eller några negativa konsekvenser för barn. 17.3.1Uppgift om skyddsbehov i folkbokföringsdatabasen Införandet av uppgift om skyddsbehov innebär kostnader för en ny ärendetyp och för att registrera en ny uppgift i folkbokföringsdatabasen. Vi uppskattar denna kostnad till för . Kostnaderna är inte större än att de kan tas inom myndighetens befintliga resurser. Vi föreslå dock utöver uppgift om skyddsbehov även andra förändringar som påverkar IT-system. För att alla åtgärder inte ska behöva genomföras föreslår vi att bestämmelserna om uppgift om skyddsbehov ska träda i kraft först . Detta bör underlätta för . Att avisera uppgiften om skyddsbehov kommer att medföra vissa kostnader för mottagarna av uppgiften. För myndigheter som ska ta emot denna uppgift och som vill ta in den i myndighetens databas kommer det att medföra kostnader för ändring av IT- systemen. Kostnader för att registrera ytterligare en uppgift är dock enligt vår mening inte större än att de kan tas inom myndigheternas befintliga resurser. Vårt förslag innebär ingen förändring såvitt avser användningen av sekretessmarkering. Den är ett komplement till uppgiften om skyddsbehov. Myndigheternas rutiner och system för att hantera uppgifter om personer med sekretessmarkering påverkas således inte alls av vårt förslag. Möjligheten att överklaga ett avslagsbeslut kommer att medföra en ökad måltillströmning till länsrätterna. Det är troligen inte särskilt många ärenden som kommer att överklagas, så kostnaderna är därmed försumbara. Det är en viktigt förändring, som leder till ökad rättssäkerhet för den enskilde individen. Därför menar vi att det är viktigt att en möjlighet att överklaga införs. hantering av dessa ärenden torde underlättas väsentligt genom möjligheten att överklaga. Många av dem som har ett skyddsbehov är kvinnor och anledningen är i flertalet fall att de är hotade eller förföljda av sina före detta män. Att ge dessa kvinnor en ökad rättssäkerhet och trygghet är ett led i ökad jämställdhet. I denna del har vi inte föreslagit några författningsändringar. Vi menar dock att om de åtgärder som vi har bedömt är behövliga vidtas kommer det, på samma sätt som våra förslag när det gäller uppgift om skyddsbehov, att få positiva verkningar bland annat för jämställdheten. 17.4.1Registrering av uppgifter om andra än folkbokförda personer Vårt förslag om att införa särskilda bestämmelser om registrering av personer som omfattas av rörlighetsdirektivet, men som inte ska folkbokföras innebär att dessa personers tillvaro i landet kommer att underlättas vilket i sin tur innebär att fullgör sina EG- rättsliga förpliktelser på ett bättre sätt än . Förslaget innebär att nya rutiner för informationsutbyte måste tas fram inom och . För bedömningen av uppehållsrätten kan dock samma rutiner användas som vid folbokföring av personer med uppehållsrätt. Förslaget innebär därför inte i sig några ytterligare kostnader i denna del. Däremot måste registrera uppgiften om uppehållsrätt vilket medför kostnader för ändringar av IT-systemen. Vi uppskattar denna kostnad till . Kostnaderna är inte större än att de kan tas inom myndighetens befintliga resurser. Om bestämmelserna om registrering av uppehållsrätt hos upphävs måste det åligga att utfärda det bevis om registrering som ska utfärdas enligt rörlighetsdirektivet till de personer som kommer att registrera sig med stöd av de föreslagna bestämmelserna. Samma system som för folkbokförda personer torde kunna användas. Några ytterligare kostnader uppkommer således inte. Förslaget att SPAR även ska få innehålla uppgifter om personer som har varit folkbokförda innebär att det blir enklare för dessa personer, om de fortfarande har en anknytning till landet, att agera i det svenska samhället. Vi har föreslagit att endast ska kunna ta emot flyttningsanmälningar. Förslaget medför inga kostnadsökningar. Att flyttning in i landet ska anmälas från ankomsten till landet innebär att bestämmelserna anpassas efter rörlighetsdirektivets bestämmelser. Detta förslag torde inte föranleda några kostnader. finns ingen tidsfrist och det går inte att kontrollera hur efter inflyttningen som en person lämnar en anmälan. Vårt förslag torde därför inte innebära någon större skillnad mot dagens förhållanden. Vidare föreslår vi att en flyttningsanmälan ska innehålla uppgift om nordisk identitetsbeteckning. Förslaget innebär att ytterligare uppgifter måste registreras och att måste ta fram nya blanketter för flyttningsanmälan. Kostnaderna för detta torde dock inte bli större än att de kan rymmas inom befintliga resurser. Vidare har vi föreslagit att Överförmyndaren ska underrätta när ett förvaltarskap anordnas, jämkas eller upphör. Detta medför vissa kostnader för Överförmyndaren och för . Vi har också föreslagit att ett dödsbo till får anmäla en särskild postadress till en avliden. Förslaget innebär endast försumbara kostnader. 17.4.3Föreläggande, vite, straff och överklagande Förslaget att upphäva den särskilda straffbestämmelsen innebär att det blir möjligt att använda sig av vitesinstitutet som påtryckningsmedel på den som inte fullgör sina skyldigheter enligt folkbokföringslagen. Förslaget innebär alltså en anpassning till bestämmelser. De beteenden som verkligen är straffvärda kan bestraffas med stöd av bestämmelser i eller i andra speciallagar, exempelvis bidragsbrottslagen. Förslaget om ändring av beslut efter omprövning eller överklagande kommer att beröra endast ett fåtal. Liksom beträffande förslagen som gäller rätt folkbokföringsort blir summan av kostnaderna på samhällsnivå noll. 18 Genomförande av våra förslag 18.1Församling ersätts av distrikt Förslag: Förslaget till ändring av 6 § folkbokföringslagen som innebär att folkbokföring i territoriell församling ersätts av folkbokföring i kommun ska träda i kraft . Äldre bestämmelser ska dock fortfarande gälla för förhållanden som avser tid före ikraftträdandet. De bestämmelser vi föreslår i övrigt dels med anledning av att Lantmäteriet och de kommunala lantmäterimyndigheterna samt inte längre ska föra uppgift om församling, dels med anledning av att en ny indelning, distrikt, ska införas, ska träda i kraft . Det gäller de föreslagna bestämmelserna i lagen (1979:411) om ändring i rikets indelning i kommuner och landsting, fastighetsbildningslagen (1970:988), lagen (1970:991) om ändring i indelning i samband med fastighetsbildning, begravningslagen (1990:1144), förordningen (2000:308) om fastighetsregister och fastighetsbildningskungörelsen (1971:762). Äldre bestämmelser i fastighetsbildningslagen ska fortfarande gälla för förhållanden som avser tid före ikraftträdandet. Våra förslag som innebär att församling ska ersättas av distrikt och kommun i folkbokföringen får mycket stora konsekvenser för främst , och Lantmäteriet. För att underlätta övergången och minska kostnaderna anser vi att det krävs en lång genomförandetid. Ikraftträdandet bör också anpassas efter val eftersom den verksamheten kräver stora resurser och är svår att kombinera med stora ändringar i IT-systemen. Förslagen bör mot denna bakgrund genomföras först som är en tidpunkt mellan två kyrkliga val (2013 och 2017). Ändringen bör lämpligen genomföras . Genomförande av våra förslag därför att bestämmelserna ska träda i kraft . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för förhållanden som avser tid före ikraftträdandet. Det innebär att uppgift om folkbokföring i församling kommer att finnas kvar i folkbokföringen som en historisk uppgift. Uppgift om födelsehemort för de som är födda före ikraftträdandet kommer också att vara oförändrade. De äldre bestämmelserna i fastighetsbildningslagen, som bland annat innebär att medgivande ska hämtas in från en församling som berörs av en fastighetsbildning bör fortsätta att gälla för förhållanden som avser tid före ikraftträdandet. Förslag: Förslagen gällande uppgift om skyddsbehov ska träda i kraft . Våra övriga författningsförslag ska träda i kraft . Vissa äldre bestämmelser i folkbokföringslagen ska fortfarande gälla för förhållanden som avser tid före ikraftträdandet. Det gäller 2 § om folkbokföring av barn från födelsen, 4 § om skyldigheten att ha uppehållstillstånd för folkbokföring, 15 § om folkbokföring av personer i äldreboenden, 20 § om avregistrering på grund av utflyttning från landet, 24 § om anmälan av barns födelse samt 26 och 28 §§ om anmälan om inflyttning. Flera av våra förslag kräver tekniska ändringar och visst förberedelsearbete, framför allt för . Bland annat krävs en del ändringar i de IT-system som används för att kunna hantera uppgiften om skyddsbehov. Detta gäller både och de andra myndigheter som vill kunna ta emot och hantera denna uppgift. För att möjliggöra för och andra myndigheter att de ändringar som behöver göras kan spridas ut över tiden och att kostnaderna därmed hålls nere föreslår vi att de förslag som gäller uppgift om skyddsbehov träder i kraft och att övriga förslag träder i kraft . Några bestämmelser i folkbokföringslagen i dess äldre lydelse ska fortfarande gälla för förhållanden som avser tid före ikraftträdandet. Det gäller 2 § vilket innebär att ett barn som före föds utom landet av en kvinna som är folkbokförd, men som inte omfattas av bestämmelserna om folkbokföring av Genomförande av våra förslag utsända i 14 §, ska folkbokföras även om barnet anmäls för folkbokföring först efter ikraftträdandet. Barnets födelse ska då också anmälas till enligt 24 § i dess äldre lydelse. Detsamma gäller 4 § vilket medför att de nya reglerna kommer att tillämpas på inflyttningar i landet från ikraftträdandet. Inte heller de nya kraven i 26 § på anmälan om inflyttning eller på att lämna uppgift om personbeteckning i 28 § kan tillämpas i förhållande till inflyttningar före ikraftträdandet. Vidare ska bestämmelserna i dess äldre lydelse tillämpas för personer som före ikraftträdandet flyttar till ett äldreboende (15 §). Det innebär att personer som före ikraftträdandet flyttar till ett äldreboende i en annan församling kan välja antingen att låta folkbokföringen vara oförändrad (eller folkbokföras i församling om den tidigare bostaden inte disponeras längre) eller att folkbokföras i äldreboendet. Vid bedömningen av om en person har sitt egentliga hemvist i landet enligt 20 § ska inte beaktas om han eller hon har uppehållstillstånd, om utflyttningen har skett före ikraftträdandet. I övrigt menar vi att det inte behövs särskilda övergångsbestämmelser. 19.1Folkbokföringslagen (1991:481) Bestämmelsen i första stycket andra meningen har flyttats till ett nytt andra stycke och ändrats på så sätt att barn som föds utom landet inte längre ska folkbokföras från födelsen, med undantag för barn till personer som är utsända i statens tjänst. Skälen för att inte längre folkbokföra barn födda utom landet har vi redovisat i avsnitt 6.3.2. Barn som föds utom landet ska i stället folkbokföras först om de flyttar till , under förutsättning att de har en sådan anknytning till landet att de ska folkbokföras enligt 3 § och uppfyller kraven i 4 §.