sou · GYB344 · 2010-06-30 00:00:00 — Tillståndsprövningen kommer att bygga på utomordentligt känslig information kring prioriteringar och behov inom den svenska under- rättelseverksamheten och om inhämtningsförmågan. Givetvis måste det säkerställas att denna information inte under några som helst om- ständigheter kan komma i orätta händer. har framhållit gör detta att hanteringen måste omgärdas med sträng sekretess, vilket ställer särskilda krav såväl beträffande det fysiska skyddet av lokaler (bl.a. tillträdesskydd, permanent bevakning och skydd mot röjande signaler, s.k. rös-skydd) som skyddet av ingivna och upprättade handlingar. Domstolens kommunikation med bl.a. signalspaningsmyndigheten och kontrollmyndigheten, som kan för- väntas bli omfattande, behöver också skyddas och kräver bl.a. att säkra kryptografiska metoder utnyttjas. Den erfarenhet som i dessa delar har kunnat vinnas från hittillsvarande verksamhet visar att det krävs betydande investeringar och omfattande utbildning för att klara den skyddsnivå som måste gälla för verksamheten. Regeringen delar nämndens bedömning att det skulle vara mycket svårt att uppnå en godtagbar skyddsnivå inom ramen för en hantering i allmän domstol. Även om det i allmän domstol i viss utsträckning behandlas utom- ordentligt känsliga uppgifter, framförallt i samband med de så kallade säkerhetsmålen, är konsekvenserna av ett röjande av sekretessbelagd information betydligt mer långtgående när det gäller signalspaningen. Ett röjande påverkar inte bara det enskilda inhämtningsuppdrag för vilket tillstånd söks, utan kan få betydligt större återverkningar. De inom ramen för ett uppdrag redovisade underrättelsebehoven kan t.ex. påverka förhållande till andra länder, och information kring inhämtningsförmågan kan medföra irreparabla skadeverkningar på så- väl kort som lång sikt för signalspaningens förutsättningar att bidra till landets yttre säkerhet. Uppgifter om att svensk signalspaning över- huvudtaget har kapacitet att inhämta information kring en viss före- teelse kan - om den uppgiften röjs - leda till motåtgärder som innebär att möjligheterna att signalspana även mot andra företeelser avsevärt begränsas. Sammanfattningsvis anser regeringen mot den ovan redovisade bakgrunden att det inte finns någon annan möjlighet än att förlägga den föreslagna domstolsprövningen av tillstånd till signalspaning till en för ändamålet särskilt inrättad specialdomstol. Verktyg och metoder för att åstadkomma Mot bakgrund av vad som angavs i förarbetena och den korta tid som förflutit sedan inrättandet av Försvarsunderrättelsedomstolen var föremål för prövning i , saknas det enligt Målut- redningens bedömning anledning att överväga några förändringar för den ordning i vilken de aktuella målen handläggs (jfr dock betänkandet Signalspaning för polisiära behov [SOU 2009:66] s. 135 ff.). Dessa mål berörs därför inte i utredningens fortsatta överväganden. Också för Arbetsdomstolen föreligger en särskild situation. Arbetsdomstolen har som sin huvuduppgift att lösa de tvister som har särskilt stor betydelse för arbetsmarknadens parter och därmed för arbetslivet i dess helhet. Här avses främst tvister som rör tolkning och tillämpning av kollektivavtal, förenings- och för- handlingsrätten samt fredsplikten på grund av lag och avtal. Vid prövning av dessa frågor får det anses stå klart att intresseleda- möternas medverkan i dömandet är av stor betydelse. Deras med- verkan bygger på tanken att arbetsmarknadens parter ska ges representation i Arbetsdomstolen vid sidan av juristdomaren för att bidra med sakkunskap om förhållandena på arbetsmarknaden och de rättsuppfattningar som har bildats där. Genom intresseleda- möternas medverkan får Arbetsdomstolen en förankring hos organisationerna på arbetsmarknaden och därmed förtroende hos dem vilkas tvister domstolen i första hand har att pröva. Flera organisationer, bl.a. TCO, LO och , har till framfört att Arbetsdomstolen åtnjuter ett stort förtroende bland arbetsmarknadens parter och att domstolen fyller en mycket viktig funktion i arbetslivet, en funktion som enligt dessa organisationer inte kan axlas av de allmänna domstolarna. Det är högst tveksamt om det är en lämplig ordning att ha intresseledamöter i de allmänna domstolsslagen och intresseleda- möter förekommer inte heller inom dessa domstolsslag . Detta talar för att också i fortsättningen handlägga arbetsrättsliga mål i en specialdomstol. I samma riktning talar att Arbetsdomstolen såvitt har erfarit fungerar väl och att de representanter för arbetsmarknadens parter som utredningen har haft kontakt med samstämmigt har motsatt sig att domstolens verksamhet inordnas i de allmänna domstolsslagen. Det sistnämnda måste tillmätas särskild betydelse med hänsyn till Arbetsdomstolens nära koppling till den Svenska arbetsmarknadsmodellen. Det finns mot denna bakgrund inte anledning för att förorda Verktyg och metoder för att åstadkomma fördjupad analys beträffande hanteringen av de arbetsrättsliga mål som är föremål för prövning i Arbetsdomstolen. När det gäller de måltyper som handläggs i Marknads- domstolen och Patentbesvärsrätten har inte funnit något som hindrar att de handläggs inom ramen för de all- männa domstolsslagen. Tvärtom bör en sådan förändring kunna leda till en bättre samordning av måltyper med starka berörings- punkter. återkommer till denna fråga i nästa kapitel. Redan här bör det dock poängteras att den nu redovisade uppfattningen inte är föranledd av någon närmare utvärdering av hur och Patentbesvärsrättens verksamhet fungerar . Det kan dock noteras att medan Marknads- domstolen i huvudsak uppfyller målsättningen att målen ska avgöras är Patentbesvärsrätten långt ifrån att nå det i regleringsbrevet uppställda målet att handläggningstiden ska vara högst (se vidare avsnitt 2.1.1. och 2.2.1). Mot bakgrund av att de behov av särskilda åtgärder som aktuella måltyper har kan mötas inom ramen för de allmänna domstolsslagen, är emellertid en sådan ordning av tidigare redovisade skäl, oavsett hur den nuvarande verksamheten i specialdomstolarna fungerar, enligt Mål- utredningens uppfattning att föredra. 22Några måltyper som bör bli föremål för en fördjupad analys har i tidigare kapitel redogjort för sin bedömning av när särskilda åtgärder bör användas och vilka särskilda åtgärder som är ändamålsenliga att använda för att åstadkomma särskild skyndsamhet eller särskild kompetens. Den fråga som därefter uppkommer är vilka måltyper och målgrupper som har behov av särskilda åtgärder och vilken eller möjligen vilka särskilda åtgärder som bör användas för respektive måltyp och målgrupp. De utgångspunkter och principer för användningen av särskilda åtgärder som har ställts upp i detta betänkande talar för att det finns skäl att ta bort eller förändra vissa av de särskilda åtgärder som redan gäller för ett antal måltyper. Som nämnts är det dock inte möjligt att utifrån enbart principiella be- dömningar genomföra förändringar i de fall där den nuvarande ordningen står i strid med utredningens slutsatser. Innan det är möjligt att genomföra förändringar för någon av de före- kommande måltyperna, måste kompletterande underlag angående denna måltyp tas fram. I ett sådant sammanhang är det möjligt att fullt ut beakta den enskilda måltypens eventuella särdrag, något som inte är möjligt att göra inom ramen för övergripande uppdrag. Därutöver är det nödvändigt att göra en konsekvensanalys över de förändringar som övervägs. Slutligen kan det också finnas skäl att undersöka andra faktorer än dem som Mål- utredningen har att beakta (jfr avsnitt 19.5). Om behovet av kompletterande underlag för någon måltyp är stort, kan det tänkas motivera att en offentlig utredning tillsätts för att överväga för- ändringar när det gäller användningen av särskilda åtgärder för den måltypen. Om behovet är mer begränsat, kan kompletterande underlag eventuellt tas fram inom . Det kan som nämnts inte uteslutas att ett kompletterande underlag av nu nämnt slag undantagsvis kan leda till slutsatsen att Några måltyper som bör bli föremål för en fördjupad analys den nuvarande ordningen för en enskild måltyp bör behållas, trots att den i något avseende står i strid med våra bedömningar. Huru- vida det finns anledning att avvika från de principer och utgångs- punkter som ställs upp i detta betänkande måste således slutligen prövas från fall till fall. vill dock i detta kapitel lyfta fram ett antal mål- typer som är föremål för särskilda åtgärder och där det kan finnas anledning att, efter en fördjupad analys av berört slag, över- väga om åtgärderna bör tas bort eller förändras i något avseende. Flertalet måltyper lyfter fram av det skälet att det enligt utredningens uppfattning är tveksamt om de har behov av särskild skyndsamhet eller särskild kompetens. I dessa fall kan det alltså övervägas om inte den allmänna ordningen för domstols- prövningen är tillräcklig och ändamålsenlig. Andra måltyper som utredningen berör i detta kapitel har emellertid enligt utredningens bedömning ett behov av särskild skyndsamhet eller särskild kompetens. I några fall kan det dock enligt ifråga- sättas om inte någon annan särskild åtgärd än den som gäller för måltypen i fråga vore mer ändamålsenlig eller om alla de åt- gärder som gäller är motiverade. I andra fall är den gällande särskilda åtgärden i och för sig ändamålsenlig men det kan ifråga- sättas om den inte borde förändras i något avseende. De nu berörda situationerna behandlas i de kommande avsnitten. För flera av de måltyper som är föremål för särskilda åt- gärder är åtgärderna, mot bakgrund av de utgångspunkter och principer som ställts upp i detta betänkande, enligt Målut- redningens uppfattning ändamålsenliga. Till exempel är enligt ut- redningens bedömning tidsfrister ändamålsenliga åtgärder för brottmål där den tilltalade är anhållen eller häktad eller omhänder- tagen i kriminalvårdsanstalt eller i särskilt ungdomshem (avsnitt 8.3.1). Tidsfrister och förtur är enligt bedömning ändamålsenliga åtgärder för mål om tvångsvård samt för mål om utlämning för verkställighet av vård (avsnitt 8.2.2 och 8.2.3). Vidare är enligt utredningens bedömning koncentration och särskilda ledamöter ändamålsenliga åtgärder för sjömålen (avsnitt 4.1.2 och 6.1.3). Särskilda ledamöter är enligt bedömning också en ändamålsenlig åtgärd för mål om fastighetstaxering (av- snitt 6.2.1). De måltyper som redan är föremål för särskilda åt- gärder som utredningen bedömer är ändamålsenliga berörs inte närmare i detta kapitel. Några måltyper som bör bli föremål för en fördjupad analys 22.1Fall där det är tveksamt om det är motiverat med särskilda åtgärder Flertalet måltyper har som nämnts inte något behov av särskild skyndsamhet eller särskild kompetens. För dessa måltyper är alltså den allmänna ordningen för domstolsprövningen ändamålsenlig. Med utgångspunkt i de principer som ställts upp i kapitel 20 är det för ett antal av de måltyper som är föremål för särskilda åt- gärder enligt bedömning tveksamt om det verk- ligen finns ett behov av särskild skyndsamhet eller särskild kompetens. Det kan i dessa fall finnas anledning att närmare över- väga om åtgärderna bör tas bort. Innan någon sådan prövning sker måste dock som nämnts ett kompletterande beredningsunderlag på lämpligt sätt tas fram. Mål om villkorlig frigivning, mål om företrädaransvar, brottmål som avser våldsbrott mot poliser m.fl. och mål om punktskattekontroll av transporter handläggs med förtur till följd av bestämmelser som föreskriver att de ska handläggas skyndsamt. Detsamma gäller för skattemål som har samband med skattebrottmål, vissa mål enligt radio- och TV-lagen, ärenden om tillträdesförbud vid idrottsarrange- mang, vissa arbetsrättsliga mål och vissa mål som rör hyres- och bostadsrättstvister (kapitel 8). Det kan enligt upp- fattning ifrågasättas om dessa måltyper har behov av särskilda åt- gärder för att åstadkomma särskild skyndsamhet och således om det är motiverat att handlägga dessa mål med förtur. Brottmål med unga tilltalade, brottmål där den tilltalade har rese- förbud eller anmälningsskyldighet, ärenden om besöksförbud och före- tagsrekonstruktion samt konkursärenden handläggs med förtur, till följd av bestämmelser som föreskriver att de ska handläggas skynd- samt eller inom lagstadgade tidsfrister (kapitel 8). Det kan också beträffande dessa måltyper enligt uppfattning ifrågasättas om de har behov av särskilda åtgärder för att åstad- komma särskild skyndsamhet och således om det är motiverat att generellt handlägga dessa mål med förtur. Det kan nämnas att den expert som är åklagare och som har biträtt utredningen har fram- fört att de skäl som i tidigare lagstiftningsärenden anförts till stöd för tidsfrister och skyndsam handläggning av bl.a. brottmål med unga tilltalade är bärande. Enligt experten finns det där- för inte skäl att närmare överväga om åtgärderna ska tas bort. Den expert från som har biträtt utredningen har instämt i denna bedömning och tillagt att det bör övervägas om Några måltyper som bör bli föremål för en fördjupad analys det finns skäl att införa tidsfrister också för vissa brottmål med unga målsäganden. För mål om granskning och kontroll av filmer, mål som avser överprövning av vissa beslut från samt mål som avser erkännande och verkställighet av vissa utländska avgöranden är instanskedjan förkortad. Detsamma gäller för mål som avser dröjs- målstalan, mål som avser klagan över godkänt strafförelägganden m.m., vissa ärenden om godmanskap och förvaltarskap, hyresmål, vissa arrendemål, ärenden om felparkeringsavgift, mål om bötesför- vandling och mål som avser överprövning av beslut från Advokat- samfundets styrelse eller disciplinnämnd (kapitel 9).1 Det kan enligt uppfattning ifrågasättas om dessa måltyper har behov av särskilda åtgärder för att åstadkomma särskild skynd- samhet och således om det är motiverat att ha förkortad instans- kedja för dessa mål. Angående den sistnämnda måltypen, se vidare avsnitt 21.2.2. Utsökningsmål, mål om punktskatt, trängselskatt, vägregisterskatt och fordonsskatt samt mål om omvandling av livstidsstraff är föremål för koncentration (kapitel 4). Det kan enligt Målut- redningens uppfattning ifrågasättas om dessa måltyper har behov av särskilda åtgärder för att åstadkomma särskild kompetens och således om det är motiverat att koncentrera dessa måltyper. Det tål att upprepas att bedömningar i detta avsnitt inte innebär att utredningen anser att berörda åtgärder ska tas bort. Däremot kan det i dessa fall enligt ut- redningen finnas skäl att vid lämpligt tillfälle i särskild ordning överväga denna fråga närmare. 22.2Fall där det är tveksamt om alla särskilda åtgärder är motiverade Några måltyper är föremål för flera särskilda åtgärder. I några fall kan det enligt uppfattning ifrågasättas om alla åtgärderna är motiverade. Det kan i dessa fall finnas anledning att närmare överväga om vissa åtgärder bör tas bort. 1 I promemorian En mer ändamålsenlig förvaltningsprocess (Ds 2010:17) lämnades förslag om nedflyttning av ytterligare måltyper från kammarrätt till förvaltningsrätt. Det gäller mål om granskning och kontroll av filmer, mål som avser överprövning av vissa beslut från och mål som avser dröjsmålstalan (se vidare avsnitt 9.2). Några måltyper som bör bli föremål för en fördjupad analys sådan prövning sker måste dock som nämnts ett kompletterande beredningsunderlag tas fram på lämpligt sätt. Sekretessmålen handläggs både med förtur och i en förkortad instanskedja (avsnitt 8.2.5 och 9.2.4). Det är enligt Målut- redningens uppfattning ändamålsenligt att handlägga sekretess- målen skyndsamt, dvs. med förtur, en ordning som är föreskriven i grundlag. När det gäller förkortad instanskedja bedömde Målut- redningen i avsnitt 21.2 att en sådan åtgärd bör användas endast när ett behov av särskild skyndsamhet inte kan mötas på något annat sätt. Mot den bakgrunden är det enligt utredningen tveksamt om det, utöver förturshantering, är befogat att utifrån kravet på särskild skyndsamhet ha en förkortad instanskedja för sekretess- målen.2 Det som särskiljer sekretessmålen från andra förvaltnings- rättsliga mål är att gynnande beslut inte kan överklagas. Om en handling lämnas ut kan alltså inte någon, inte heller den som i egenskap av tredje man berörs negativt av utlämnandet, överklaga beslutet. Det innebär att om överprövningen av förvaltnings- myndigheters beslut flyttas ned från kammarrätt till förvaltnings- rätt kommer även praxisbildningen när det gäller allmänna handlingar att ske på ett större antal domstolar än (tolv förvaltningsrätter jämfört med fyra kammarrätter). Det kan emellertid – särskilt med anledning av att antalet förvaltnings- domstolar i första instans har reducerats från 23 till tolv – finnas anledning att närmare överväga om domstolsprövningen av sekretessmålen bör inledas i förvaltningsrätt. Om det vid ett sådant övervägande bedöms nödvändigt med en förkortad instanskedja, t.ex. för att tillförsäkra en god praxisbildning, bör det prövas om språngrevision är att föredra framför att inleda domstols- prövningen i kammarrätt. 2 I promemorian En mer ändamålsenlig förvaltningsprocess (Ds 2010:17) lämnades som nämnts förslag om nedflyttning av ytterligare måltyper från kammarrätt till förvaltningsrätt. Beträffande sekretessmålen gjordes i promemorian bedömningen att frågan om nedflyttning från kammarrätt till förvaltningsrätt borde övervägas i ett annat sammanhang (s. 111 ff.). Några måltyper som bör bli föremål för en fördjupad analys Miljö- och fastighetsmålen är föremål för flera särskilda åt- gärder som syftar till att åstadkomma särskild kompetens. Särskilda ledamöter med sakkunskap och erfarenhet från de verksamhetsfält som prövningarna avser deltar i handläggningen (kapitel 6). Målen handläggs inom ramen för särskilda domstolar, miljödomstolarna och fastighetsdomstolarna (kapitel 3). Dessa domstolar är knutna till ett mindre antal tingsrätter, vilket innebär att målen är föremål för koncentration. Behovet av särskild kompetens i domstolsförfarandet är enligt uppfattning tydligt för miljö- och fastighets- målen. De aktuella rättsområdena är särpräglade och komplexa. Dessutom har tekniska och ekonomiska faktorer ofta en avgörande betydelse vid prövningen av målen. Mot bakgrund av det sist- nämnda anser utredningen att den åtgärden att särskilda ledamöter deltar i handläggningen är ändamålsenlig. Också att miljö- och fastighetsmålen handläggs inom ramen för särskilda domstolar är enligt uppfattning ända- målsenligt. Regeringen har som nämnts i propositionen Mark- och miljödomstolar (prop. 2009/10:215) föreslagit att miljö- och fastighetsmålen ska handläggas av fem nyinrättade mark- och miljödomstolar (se vidare avsnitt 3.4.2). Fastighetsdomstolarna är knutna till 25 tingsrätter. Förslaget i propositionen innebär således att fastighetsmålen koncentreras i högre grad än vad som är fallet . Härigenom bör enligt uppfattning ännu bättre förutsättningar skapas för att bygga upp och bibehålla särskild kompetens i domstolsförfarandet för denna måltyp. Efter- som miljö- och fastighetsmålen har flera beröringspunkter, bör en ökad samordning av dessa mål från kompetenssynpunkt vara positivt för båda dessa måltyper. förordar därför att nu berörda förslag i propositionen genomförs. Vissa miljömål är föremål för en förkortad instanskedja. domar och beslut i mål som i första instans har prövats av en kommun eller en förvaltningsmyndighet får inte överklagas och kan således inte bli föremål för prövning i . I den berörda propositionen föreslås ingen för- ändring av denna ordning. Det är enligt be- dömning tveksamt om dessa miljömål har behov av särskild skynd- samhet. Även om så skulle anses vara fallet kan det ifrågasättas om behovet i så fall motiverar en förkortad instanskedja, som enligt Några måltyper som bör bli föremål för en fördjupad analys utredningens bedömning inte bör användas om behovet av särskild skyndsamhet kan mötas på något annat sätt.3 Om en förkortad instanskedja ändå anses nödvändig, bör det övervägas om Mark- och ska kunna tillåta att ett avgörande över- klagas till när ett mål innehåller frågor av särskilt prejudikatintresse, dvs. om det finns skäl att kombinera överklagandeförbudet till med en ventil. 22.2.3Marknadsrättsliga och immaterialrättsliga mål Precis som för miljö- och fastighetsmålen bedömer Målut- redningen att behovet av särskild kompetens i domstolsförfarandet är tydligt för de marknadsrättsliga (inklusive konkurrensrättsliga) och immaterialrättsliga målen.4 Flera särskilda åtgärder gäller redan för sistnämnda måltyper. Vid avgörandet av vissa av dessa mål del- tar särskilda ledamöter. Mot bakgrund av att dessa mål kräver bl.a. ekonomisk och teknisk sakkunskap bedömer att denna åtgärd är ändamålsenlig. De marknadsrättsliga och immaterialrättsliga målen är också föremål för särlösningar i organisatoriskt hänseende. Särlös- ningarna är dock inte enhetliga och gäller inte heller för alla marknadsrättsliga eller immaterialrättsliga mål. Nedan lämnas där- för en kort beskrivning över hur domstolsprövningen av dessa mål- typer ser ut och vilka följder denna ordning får. Till de immaterialrättsliga frågorna hör frågor om patent, mönster, varumärken, firma, skyddet för andra individualiserings- medel såsom egenartade efternamn och domännamn, växtförädlar- rätt, arbetstagares uppfinningar, försvarsuppfinningar, upphovsrätt och vissa upphovsrätten närstående rättigheter såsom krets- mönster. Dessa frågor kan bli föremål för prövning i Patent- besvärsrätten, allmän förvaltningsdomstol och allmän domstol. Patentbesvärsrätten prövar överklaganden av Patent- och 3Också för de fastighetsmål och mål enligt som enligt förslaget i propositionen som huvudregel inte ska kunna överklagas till kan det ifrågasättas om det finns ett behov av särskild skyndsamhet som motiverar en förkortad instanskedja. För dessa måltyper föreslår dock regeringen att överklagandeförbudet till förenas med en ventil. Mark- och ska således enligt förslaget i dessa mål för frågor av särskild prejudikatintresse kunna tillåta att avgörandet överklagas till . En sådan ordning ligger mer i linje med de principer Mål- utredningen ställt upp beträffande användningen av en förkortad instanskedja än den ordning som föreslås bli gällande för vissa miljömål. 4Till de konkurrensrättsliga målen hör också mål som rör sektorsspecifik konkurrens- främjande lagstiftning, t.ex. mål enligt lagen om elektronisk kommunikation. Några måltyper som bör bli föremål för en fördjupad analys registreringsverkets beslut i frågor om patent, varumärken, mönster, namn och utgivningsbevis för periodisk tidskrift samt beslut om växtförädlarrätt (se vidare avsnitt 2.1.1). Beslut från Patentbesvärsrätten kan överklagas till . Allmän förvaltningsdomstol prövar över- klaganden av beslut om registrering av firma och namnbyte.5 är exklusivt forum för det stora flertalet patenträttsliga mål. Denna tingsrätt prövar tvistemål och brottmål som gäller patentintrång samt tvistemål om bättre rätt till patent- sökt uppfinning, patents ogiltighet, överföring av patent, med- delande av tvångslicens, fastställande av nya villkor för eller upp- hävande av sådan licens. är också exklusivt forum för tvistemål om rätten till arbetstagares uppfinningar och mål som rör ersättning enligt lagen om försvarsuppfinningar (avsnitt 2.1.2). För övriga immaterialrättsliga mål gäller som huvudregel de allmänna forumbestämmelserna i för tvistemål och brottmål. Dessa mål kan därmed förekomma vid samtliga tingsrätter. är dock exklusivt forum för de flesta mål rörande gemenskapsformgivning och gemenskaps- varumärken. I de marknadsrättsliga målen behandlas frågor som rör villkoren för företagens verksamhet på marknaden när det gäller bl.a. konkurrens, marknadsföring, avtalsvillkor, priser m.m. Marknads- rättsliga frågor kan förekomma i ett stort antal olika måltyper i domstolarna. Det är inte nödvändigt att här göra en fullständig redogörelse för dem.