sou · GYB340 · 2010-05-28 00:00:00 — Mötet hölls i . Det andra mötet med GFMD hölls på och det tredje mötet ägde rum i . Till värdländer för kommande GFMD-möten har utsetts: 2010, 2011 och 2012. En högnivådialog om migration och utveckling kommer att hållas i 2013. är mycket aktivt i GFMD-processen och ingår i en inre krets av länder som finansiellt och på andra sätt stödjer processen. Cirkulär migration har varit ett särskilt tema under de första tre mötena i GFMD. Man har bl.a. diskuterat goda exempel vad gäller specifika projekt och program för temporär och cirkulär migration, hur spontan rörlighet kan underlättas samt hur utvecklingseffekt- erna av cirkulär migration kan maximeras i samarbete med tredje- länder. Diskussionerna om cirkulär migration inom ramen för såväl det globala forumet som inom EU, har dominerats av specifika projekt och program för cirkulär migration, dvs. styrd cirkulär migra- tion. har aktivt försökt bredda synsättet genom att verka för en diskussion som fokuserar på den spontana cirkulära migrationen. Enligt den svenska synen utgör cirkulär migration ett naturligt före- kommande fenomen som kan främjas genom ett rättsligt ramverk som underlättar rörlighet. 11Kommitténs slutsatser och fortsatta arbete Med utgångspunkt i kommitténs uppdrag att i möjligaste mån undanröja hinder för ökad rörlighet har vi anlagt ett brett synsätt på cirkulär migration och utveckling. Vårt angreppssätt på cirkulär migration omfattar såväl personer som har kommit hit som arbetskraftsinvandrare, som de som har kommit till av andra skäl. Vi menar att många som bor i kan bli cirkulära migranter. Vi vill även uppmärksamma att individen vid sitt beslut att migrera väger in förutsättningar som är kopplade till förhållanden i både och det land man kommer ifrån. har det på olika håll uppmärksammats att cirkulär migration kan påverka utvecklingen positivt i såväl ursprungs- landet som det land man migrerar till. Vi har i vårt arbete sett att det verkligen förefaller finnas en sådan positiv påverkan och att cirkulär migration är en realitet. Vi menar också att utvecklingen med en mer omfattande cirkulär migration är önskad. Ett exempel på posi- tiva kopplingar är att migranter alstrar stora remitteringsflöden till- baka till sina ursprungsländer. Ett annat är att migranterna är en resurs för , vilket bland annat visar sig i större handels- strömmar mellan och de länder som migranterna kommer från. I är det en utmaning att ta tillvara på den kompetens som diasporan i besitter. Denna utmaning gäller inte minst inom integrationsområdet. Vi har vid vår genomgång konstaterat att cirkulär migration inte är något nytt fenomen, utan att det i olika former har funnits . Ett tidigt exempel på detta är Amerikautvandringen och den stora återvandringen därifrån. Under det senaste halva seklet har vi haft en omfattande migration till och från . har, visar vår kartläggning, 850 000 personer passerat vår nationsgräns som cirkulära migranter i statistisk mening, dvs. vid minst två till- Kommitténs slutsatser och fortsatta arbete Många har flyttat ett flertal gånger. Vårt flyttningsutbyte har varit, och är fortfarande, omfattande med våra grannar i . Ekonomiska och politiska förändringar under de senaste årti- ondena har dock medfört att såväl EU som de nya stora ekonomi- erna i är områden med vilka en allt större del av vårt migr- ationsutbyte sker. Det finns ett antal personer i som bor här nu som redan är cirkulärmigranter. Nästan 200 000 personer födda i har bott utanför . Drygt 80 000 personer av dem som bor här och är födda utomlands är cirkulära migranter, enligt vårt synsätt, i och med att de har flyttat över nationsgränsen , dvs. in till , och sedan ut igen, för att sedan flytta tillbaka till igen. Enligt vår mening finns det ett stort behov av forskning och bättre statistik för att få veta mer om den här processen och vilka bevekelsegrunder individ- erna har haft för sina beslut inför en flyttning. Vi tycker också att det finns ett stort behov av att veta mer om vad som styr besluten, och hur de skiljer sig åt, vid vart och ett av besluten för att flytta. Vi tror att grunderna för besluten vid första, andra, tredje etc. flytt- ningen ser olika ut. Likaså tror vi att grunderna för besluten ser olika ut beroende på om man flyttar till respektive från . Ökad kunskap kan ge beslutsfattare bättre underlag för att bedöma om, och i sådant fall hur, detta kan påverkas. I vår kartläggning har vi fångat upp den cirkulära migration som vi kan finna i de befolkningsregister som SCB för. Men vi har också konstaterat att det, så som vi ser det, finns cirkulär migration som inte låter sig beskrivas på detta sätt. Det handlar framför allt om personer som har för avsikt att stanna här än eller har ett uppehålls- och arbetstillstånd som understiger . I och med det blir de inte folkbokförda i och syns ej heller i svenska befolkningsregister. Vi menar att det även hos dessa migranter kan finnas kopplingar till utveckling som kommittén borde uppmärk- samma. Med stöd av vår genomgång av sambanden mellan migration och utveckling menar vi att det finns anledning att stödja och förenkla formerna för denna positiva cirkulära migration och skapa större förståelse för den i samhället och i svensk förvaltning. Den cirkulära migration vi har haft i är till sin form till allra största delen spontan. Detta till skillnad från den migration som är styrd och sker inom ramarna för program och speciella pro- jekt. Vi menar att det är denna spontana form av migration vi även i Kommitténs slutsatser och fortsatta arbete framtiden ska underlätta. Många länder med stora arbetskrafts- reserver och med positiv syn på migrationens utvecklingseffekter, är intresserade av att göra överenskommelser med och andra utvecklade länder för att erbjuda arbetskraft i olika bilaterala program. Även om vi inte kan utesluta att det kan finnas väl fun- gerande sådana program, anser vi att den främsta nyttan med sådana bilaterala avtal ligger i att skapa ordnade former och korridorer för spontan cirkulär migration mellan länderna. Avtal kan också vara till gagn för de enskilda migranterna och vid en dialog mellan länderna kan avtal utgöra en grund för frågor om mänskliga rättigheter, vill- kor för arbetstagarna och former för återintegration i ursprungs- landet. Oberoende av på vilken beslutsgrund man har fått sitt uppe- hålls- och arbetstillstånd, så kan en person som kommer till bidra till utvecklingen såväl här i som i sitt ursprungsland. Vi anser därför att kommittén även i sitt fortsatta arbete ska anlägga ett synsätt i sina förslag som beaktar alla grupper av invandrare som finns i nu och . Vi vill anlägga ett icke-diskriminerande individ- perspektiv och se invandrarnas möjligheter till att bidra till en posi- tiv utveckling såväl här i som i sina hemländer. Det är ett ansvar för att ta tillvara på den kompetens och erfarenhet som de migranter som finns i för med sig, oberoende av på vilka grunder man har kommit hit. Vi menar att det efter vår kartläggning finns anledning att på olika sätt undanröja hinder för cirkulär migration och vi hoppas att vår beskrivning ska bidra till att öka förståelsen för den här formen av migration. En förlegad syn på migration är att den enbart sker en gång från ett land till ett annat. Vi vet, vilket också styrks av kart- läggningen, att många migranter flyttar fram och tillbaka . Det är inte självklart att en migrant stannar för evigt i det nya landet, utan redan i individens livsstrategi kan det finnas planer på en återflyttning och att vistelsen i ett kortare eller längre livsperspektiv är tidsbegränsad. Vidare förefaller det också bli allt vanligare att, med hjälp av bl.a. ny kommunikation och sociala medier, ha en hemvist i två länder . Exempelvis underlättar acceptansen av dubbelt medborgarskap detta. Det finns ett behov av att alltid ha ett transnationellt perspektiv i hanteringen av migrationsrelaterade frågor inom offentlig förvaltning och på arbetsmarknaden. Vi vill också uppmärksamma de speciella förutsättningar och administra- tiva problem som är förknippade med ökad rörlighet mellan olika Kommitténs slutsatser och fortsatta arbete länder och det förhållandet att en del personer kanske migrerar . Det nya regelverket för arbetskraftsinvandring som infördes kan ses som ett svar på behovet av att öppna för en större arbetskraftsinvandring. Brist på arbetskraft inom olika sektorer och under olika konjunkturer kan uppstå och då finns det behov av ett regelverk som kan underlätta för arbetskraft från länder utanför EU/EES att komma hit. Invandringen till av behövd arbetskraft är positiv och med det nya regelverket har vi ett modernt och ändamålsenligt system för detta. fick 17 000 personer uppehålls- och arbetstillstånd baserat på de nya reglerna. Bidraget till den svenska arbetsmarknaden har inom fram- för allt IT-sektorn varit substantiellt. Vi vill dock inte utesluta att det kan behövas justeringar i regelverket för att främja cirkulär migration. Det kan exempelvis gälla hur man utformar reglerna för övergången från tidsbegränsade tillstånd till permanenta uppehålls- tillstånd. Vidare kan övervägas om någon form av åtgärder behövs, utöver vad som redan finns, för att komma tillrätta med att migr- anter riskerar att utnyttjas av oseriösa arbetsgivare. Ett antal asyl- sökande har kunnat byta spår efter avslag på en ansökan om asyl i och fått uppehålls- och arbetstillstånd i och med att de har hunnit få en anknytning till arbetsmarknaden. Här har vi uppmärk- sammats på att reglerna kan behöva ses över i och med att tiden från ett avslag på en asylansökan till möjligheten att lämna in en ansökan om ett uppehålls- och arbetstillstånd i praktiken ofta är extremt kort. Ytterligare ett förhållande som gör att en översyn kan behöva göras för att se om lagstiftarens intentioner har upp- fyllts är de allt kortare handläggningstiderna i handläggning av asylärenden. Kortare handläggningstider medför att färre personer kan få tillstånd att arbeta deras ansökan om asyl prövas. Vi vet också att det finns en internationell konkurrens om arbets- kraft, vilket gör att måste vara attraktivt för arbetskrafts- migranter och internationella studenter. Vi menar att det finns behov av att på olika sätt göra det mer attraktivt för arbetskrafts- migranter att komma hit till och för alla migranter att i större utsträckning kunna röra sig mellan och verka i två eller flera länder. I detta sammanhang finns det flera viktiga områden som måste uppmärksammas. Ett sådant område är att alla invandrade löntagare i får anställningsvillkor och andra rättigheter som lägst motsvarar vad som gäller för arbetstagare som redan finns i Kommitténs slutsatser och fortsatta arbete En arbetskraftsinvandrare måste också kunna få en korrekt bild av vilka förmåner som intjänats i . Vi bedömer att det finns anledning att i vårt fortsatta arbete ytter- ligare analysera och se över reglerna för portabla rättigheter. Det skulle t.ex. kunna handla om att möjliggöra för att man även i länderna utanför EU/EES ska kunna söka arbete utomlands med bibehållet stöd från arbetslöshetsförsäkringen. Syftet bakom ett eventuellt förändringsarbete är att främja den fria rörligheten för personer och i större utsträckning möjliggöra cirkulär migration. Vi anser också att det är viktigt för att förstå cirkulär migration att beakta vilka rättigheter individer kan ta med sig till Det kan också övervägas om det är möjligt att göra mer attraktivt och underlätta för cirkulär migration genom att förändra regelverket för intjänade rättigheter. Vi bör se över möjligheterna för migranter att i längre utsträckning än kunna vistas utanför utan att riskera att förlora sitt svenska uppehållstillstånd. En nyckelgrupp för utvecklingen i ursprungsländerna är stud- enter. Ett relativt stort antal internationella studenter utbildas i vilket gör dem till cirkulärmigranter. Numer kan inter- nationella studenter stanna i och arbeta här, vilket också en del av dem gör. För många av dem är den förlängda vistelsetiden i begränsad. De internationella studenterna kommer att påverka sina ursprungsländer positivt när de kommer tillbaka med sin genom utbildning förhöjda kompetens. har de fått en speciell rela- tion till , vilket är en tillgång i ansträngningarna att skapa broar mellan länder, utöka handelsströmmar och att kunna rekrytera kompetent internationell arbetskraft till . Nya avgiftsbestämmelser för internationella studenter ställer nya krav på det svenska samhället om även fortsatt ska vara ett attraktivt val för internationella studenter. Det kan finnas anled- ning att överväga en mer utvidgad stipendieverksamhet. En sådan kompensation kan vara extra intressant ur ett utvecklings- perspektiv. Vi anser vidare att myndigheterna ska uppmuntra till närmare samarbete mellan universitet och högskolor i och utlandet. kan det skapa ännu bättre kanaler och korridorer för internationella studenter, vilka senare kanske blir cirkulära migranter, att röra sig längs. Det är också en utmaning för Migra- tionsverket att hantera ansökningar från internationella studenter inom sådana tidsmarginaler att attraktionskraft kan upp- rätthållas. Kommitténs slutsatser och fortsatta arbete har skapat en hemsida för att sprida informa- tion om vilka möjligheter det finns att komma till som arbetskraftsinvandrare och har på sin hemsida, på flera relevanta språk, information främst riktad till företag som utstationerat arbetstagare om arbetsförhållanden och arbetsmiljö. har anpassat informationen på sin hemsida för att göra den mer lättillgänglig för migranterna. Denna information är utmärkt. Vi tycker att arbetet med utökad information ska fortsätta och att informationen ska användas aktivt i marknadsföringen av som ett attraktivt land för arbets- kraftsinvandring. Det bör i större utsträckning än kunna gå att nå ut med informationen till potentiella arbetskraftsinvandrare. För en cirkulärmigrant är det också viktigt att kunna få en över- blick av hur det sociala skyddsnätet ser ut i för att därmed kunna bedöma sin egen situation. Det stora flertalet personer som migrerar gör det i relativt unga år och har ännu inte bildat familj. Det är dock viktigt i konkurrens- avseende att den praktiska vardagen fungerar för alla migranter oav- sett livssituation, som har kommit till för att arbeta under en kortare eller av sitt liv. I görligaste mån bör en invandrad arbetstagare och hans eller hennes familj, precis som alla som invandrat till , kunna få en så smidig in- och utgång i det offentliga som möjligt. Det kan gälla skolor, sjukvård, id-kort, skattemyndigheter och andra institutioner som man kom- mer i kontakt med. I så stor utsträckning som möjligt ska en per- son som flyttar till kunna lösa administrativa frågor genom ett fåtal kontakter med myndigheter. Myndigheter bör genom informa- tionsutbyte och samordning beakta de praktiska problem som ökad cirkulär migration kan medföra såväl för myndigheterna som för de enskilda individerna. I den administrativa kontakten med kan det finnas anledning att överväga om systemet med samord- ningsnummer, som ersätter personnummer vid kortare vistelser med arbete här, behöver ses över. Ingen migrant eller medlem i hans eller hennes familj ska behöva utsättas för någon form av diskriminering i . En följd av diskriminering kan vara att en individ inte fullt ut kan bidra till samhällsutvecklingen med den kunskap och den kompetens som han eller hon besitter. Ett samhälle där ingen diskrimineras bero- ende på sin etiska tillhörighet eller av andra personliga skäl är också en konkurrensfördel för i den tilltagande konkurrensen om attraktiv internationell arbetskraft. Kommitténs slutsatser och fortsatta arbete En central del i sambandet mellan cirkulär migration och utveckling är att den enskilde migranten i kraft av sin egen kompe- tens kan bidra till utvecklingen i sitt ursprungsland. Förutsätt- ningen för att detta ska vara möjligt är att den invandrade har goda och jämlika möjligheter till integration i . Att migranter får en bra etablering på arbetsmarknaden är viktigt också för att de ska ha något att ta med sig både vid tillfälliga och permanenta återflytt- ningar. Överföringen av såväl ekonomiska som sociala remitteringar sker kontinuerligt genom besök, kontakter och virtuellt. Ett fram- gångsrikt bidrag till utvecklingen, vare sig det sker under vistelsen i eller vid en återvandring, förutsätter att migranten har ett efter sina resurser kvalificerat arbete. Detsamma gäller självklart också för att en migrant med sitt arbete ska kunna bidra till utveck- lingen i . Det måste i så stor utsträckning som möjligt und- vikas att tiden i , vare sig den är permanent eller tids- begränsad, kännetecknas av brain-waste. förstår vi att den individuella migranten i sina strävanden efter bättre försörj- ningsmöjligheter och efter en samlad bedömning av sin egen situa- tion ändå kan vara beredd att acceptera en viss mån av brain- waste om de förväntade vinsterna av en flyttning överstiger de för- väntade förlusterna. Detta gäller för såväl cirkulärmigranter som för andra invandrare som bor här. Forskning visar att det finns ett direkt samband mellan integration och återvandring i och med att en väl integrerad person som återvandrar har de bästa förutsätt- ningarna för att återvandringen blir framgångsrik. Av central betydelse för en migrant för att komma in på arbets- marknaden och etablera sig där är kunskaper i det svenska språket. Det gäller för dem som kommit till på andra grunder än arbetsmarknadsskäl, men det gäller också för dem som har kommit hit som arbetskraftsinvandrare eller som internationella studenter. För att en arbetskraftsinvandrare efter en period ska kunna byta arbetsgivare eller för att en student ska kunna stanna och arbeta i , ställs på arbetsmarknaden krav på kunskaper i svenska. Vi vill undersöka möjligheterna att intensifiera och förbättra möjlig- heterna att lära sig svenska utöver det som erbjuds genom SFI. En annan aspekt, som vi tycker måste uppmärksammas, är att svenska arbetsgivare kan vinna på att få tillgång till en arbetstagare som har kunskaper i andra språk än svenska. Ett samlingsbegrepp som allt oftare används för att beteckna de personer som kommer från ett land och som bor i ett annat land är att de utgör en diaspora. Gruppen kan vara mer eller mindre homo- Kommitténs slutsatser och fortsatta arbete gen och organiserad. har den kanske mest upp- märksammats och synliggjorts i samband med diskussioner om remitteringarnas betydelse för utveckling i ursprungslandet. Dessa penningflöden utgörs av migranternas privata pengar. Det handlar om enskilda migranter som sänder pengar till sin familj i ursprungslandet. Kostnaderna för överföringar har uppmärk- sammats som ett problem och det är viktigt att reducera dem. Sam- mantaget blir de enskilda remitteringarna en stor del av diasporans samlade ekonomiska påverkan på ursprungslandet. Men påverkan sker även genom att personer i diasporan gör direktinvesteringar i ursprungslandet. Vi menar att det kan finnas anledning att se över de möjligheter som finns för att på olika sätt ge stöd till diasporans direktinvesteringar. Det kan t.ex. handla om att företagare som vill investera i sitt ursprungsland ska kunna ges ökade möjligheter att få krediter för att göra så. Handelsströmmar alstrade av diasporan mellan länderna påverkar också utvecklingen. Vi menar att mycket av det engagemang för utvecklingen i sitt ursprungsland som medlemmar i diasporan i från ett land visar borde kunna tas till vara på ett bättre och mer systematiskt sätt . Det kan finnas behov av att initiera någon form av paraplyorganisation av diasporor för att dels underlätta för grupper av migranter att lära sig av varandra genom goda exempel, dels att stärka diasporans position i det svenska samhället och lättare kunna ha samlad kontakt med den svenska förvaltningen. Den expertis som olika diasporor i har vad gäller sina ursprungsländer borde tas till vara i större utsträcking än . Även på en individnivå finns ett engagemang i praktiskt stöd och utveckling av ursprungslandet som skulle kunna kanaliseras genom t.ex. utökad volontärverksamhet. I vår kartläggning tar vi också upp att det finns en svensk dia- spora utomlands. Den kan vara av två slag – dels svenskfödda som bor utomlands, dels personer som har bott och levt i av sitt liv och har lämnat . Den förra är en grupp som antas öka i storlek. De uppskattningar vi tagit del av visar att det finns i storleksordningen 250 000 svenskar som bor utomlands. Den senare är en stor grupp, vår kartläggning visar att den utgörs av cirka 170 000 personer som har haft kontakt med genom att de har varit bosatta här . Båda dessa grupper menar vi är grupper som i större utsträckning än borde kunna användas som brobyggare mellan och andra länder samt för att nå ut med relevant information till potentiella miganter som har intresse av att komma Kommitténs slutsatser och fortsatta arbete De borde även kunna spela en större roll än vid affärsverksamhet och för att stärka kulturella band mellan och andra länder. Vi menar att det finns anledning att se om det finns något kan göra för att underlätta för den här gruppen att ha kontakt med utöver de aktiviteter som sker genom handelskammare, ambassader och konsulat. Det kan t.ex. handla om att fortsatt ha en relation till det svenska språket och svenska skolor, inte minst i ljuset av en framtida möjlig återflyttning till . Den internationella diskussionen om kunskapsflykt, s.k. brain drain, har förändrats över tiden. Vi vill inte blunda för att det kan finnas reella problem inom t.ex. vårdsektorn, men framför allt vill vi tydliggöra att det finns möjligheter att påverka utvecklingen positivt i ursprungsländerna med såväl kunskapsöverförning genom cirkulär migration, som genom överföring av kunskap och för utveckling viktiga värderingar utan att man för den skull fysiskt migrerar. Vi kallar det i vår kartläggning för virtuella remitteringar. Vi anser dock att det i huvudsak är de positiva möjligheterna av migration som överväger. Vid vår diskussion av utveckling har vi valt att ha en bred ansats gällande vad utveckling är och visar att begreppet kan ha många infallsvinklar, vilket vi exemplifierar. En stor del av den påverkan som migration, särskilt cirkulär migration, har på utvecklingen i ursprungsländerna görs i mer eller mindre oorganiserad form direkt genom migranternas egna verksamheter. En viktig del av dessa sker genom ekonomiska och sociala remitteringar. Här bör vi verka för att detta ska göras så lätt och billigt som möjligt. Men det finns också anledning för oss att överväga hur och i vilken form sam- hället kan ge ett stöd för att maximera den positiva påverkan som utvecklingen i ursprungsländerna kan få genom insatser från cirku- lärmigranter. Vi menar att myndigheterna i i större utsträckning än kan engagera diasporagrupper i i såväl teoretiskt som praktiskt utvecklingssamarbete. Det kan handla såväl om myndig- heternas arbete i med att ta fram samarbetsstrategier för olika länder, som om det praktiska arbetet med kunskapsöver- föring. Vi tror också att det finns mer att vinna på ett utökat sam- arbete mellan myndigheter i för att uppnå en starkare kopp- ling mellan migrationsrörelser och utveckling. I många sammanhang när det talas och skrivs om cirkulär migr- ation och utveckling nämns att det finns tre vinnare på den här typen av migration – ursprungslandet, migranten och destinations- landet. Detta brukar beskrivas som win-win-win. Vi ser att det Kommitténs slutsatser och fortsatta arbete finns goda skäl att anta, underbyggda av fakta, att detta stämmer. Vi menar att detta synsätt är ett bra sätt att se på de här frågorna, men att det också måste genomsyra den praktiska politiken. Syn- sättet är en röd tråd i alla frågor som rör den här typen av migration och utveckling. Ekonomiska, sociala och politiska realiteter i enskilda medlems- länder i EU gör att synen på migration skiljer sig åt.