sou · GYB395 · 2010-12-16 00:00:00 — Den information som sprids, blir information som utbyts på en konferens och via personliga kontaktnät. De kommuner som anses vara särskilt framgångsrika tar åter- kommande emot studiebesök och frågor från de som är intres- serade. Vilket i en intervju resulterade i en fråga huruvida den formen av arbetssätt är det mest effektiva? Kunskapsspridningen sker inte systematiskt. Framgångsrika kommuner har under utred- ningens arbete också frågat om det är meningen att de som enskild kommun ska ta ansvar för den nationella skolutvecklingen. På frågan om hur de ser på stödet från den nationella nivån har flera kommuner lyft Skolinspektionen som ett stor stöd i arbetet. Flera ser det som bra att få sin verksamhet granskad. De intervju- ade har också uppskattat de diskussioner som följt av gransk- ningen. Det stöd som Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) bidrar med, har återkommande av de som har kommit i kontakt med SPSM beskrivits som en framgångsfaktor. SPSM har möjlighet att vara det bollplank och det stöd som de intervjuade återkommande efterfrågar och anser att de har behov av. I flera kommuner har man också beskrivit att man saknar det metodstöd som tidigare Myndigheten för Skolutveckling (MSU) bidrog med. Hur arbetar förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet Stöd från den nationella nivån och implementering I intervjuerna har utredningen noterat en skillnad i vilka personal- grupper som tar del av rapporter från bland annat myndigheter. Återkommande har personer på central nivå och i viss mån elevhälsans företrädare beskrivit att de tar del av publicerat material som de får kännedom om. En grupp som i utredningen bedömer i liten utsträckning tar del av material är lärarna. De har återkommande beskrivit att det inte finns tid att ta del av det material som man kanske hade behövt. Evidensbaserade metoder har också diskuteras i samband med att frågan om stöd har ställts. I en kommun frågade sig företrädare från elevhälsan varför det inte finns kunskap på nationella nivå som kommuner behöver i sitt arbete. Synd att ingen bevakar evidensbaserade metoder. En bank borde byggas upp på nationell nivå. Varför finns det inte någon kunskap nationellt om hur man hanterar stor frånvaro? Varför måste man ta kontakt med , , med flera. Varför ska vi här hos oss sitta och leta upp detta när vi ska jobba med frågan? Det fick jag göra. Jag letade efter normer och riktlinjer men det fanns inget att tillgå. Det blir trial-and-error för varje kommun. Lärarutbildningen har också behandlats i samband med frågor om kunskapsstöd. Flera pedagoger har beskrivit att de inte tycker att de under sin utbildning har förberetts för arbetet med de barn och elever som utredningen rör i tillräcklig utsträckning. Rektorer menar också att de nyanställda lärarna verkar vara dåligt rustade för att möta arbetet med målgruppen. 4.2Hur arbetar förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet enligt andra källor? Kommunstudien som presenterades i 4.1 är, som har nämnts, baserad på ett positivt urval. Urvalet har inneburit att besökta kommuner är framgångsrika i sitt arbete på ett eller flera vis. På flera sätt har det bidragit till att bilden som presenteras är positiv i många avseenden, även om det också förekommer kritiska iakttagelser. Avsnitt 4.2 kompletterar den bild som utredningen genom sina intervjuer tagit del av i förhållande till andra källor i syfte att kunna värdera de iakttagelser som utredningen har gjort. Hur arbetar förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet Flera grupper av barn och elever har omnämnts under intervju- erna i kommunstudien som problem som är svåra att hantera. I avsnitt 4.2 väljer vi att ge en kompletterande bild av dessa. Beskrivningarna gör inte anspråk på att ge en fullständig bild. 4.2.1Skolan som skydds- och riskfaktor – därför är det viktigt att skolan lyckas med sitt uppdrag Att skolan har stor betydelse för de barn och elever som utred- ningen avser har lyfts fram av flera aktörer. () anordnade konferenser som behandlade barn och ungas psykiska hälsa. För varje konferens arbetades ett uttalande; State of the science fram av en tvärvetenskaplig oberoende panel med vetenskaplig expertis i andra ämnen än det som konferensen behandlade. Syftet var att nå samlad kunskap på området. Enligt den oberoende panelen visar forskning på kausala relationer mellan psykisk hälsa och skolprestation såtillvida att barn som har svårigheter att följa skolarbetet också löper ökad risk för ett lågt självförtroende och att må sämre än andra barn. Omvänt förhållande gäller också, dålig psykisk hälsa ökar risken för sämre skolprestationer. Några av slutsatserna panelen nådde är att en förskola av hög pedagogisk kvalitet är särskilt viktig för barn från resurssvaga hem (det krävs dock mer forskning för att belägga detta). Förskolan har enligt panelen även effekt på barnets läs- förmåga och matematiska färdigheter. Dessa effekter är bevisade upp till mellanstadiet.16 och visar även på att ett samband mellan hälsa, utbildning och familjebakgrund ger en ökad risk för att vara socialt utsatt som ung vuxen.17 I Social rapport beskrivs att betyg från år 9 har avgörande betydelse för en elevs fortsatta möjligheter att studera vidare, oavsett socioekonomisk bakgrund. Elever med mer gynnade bakgrund lyckas i större utsträckning än elever från en mindre gynnad bakgrund, vilket kan leda till att det sociala arvet reprodu- ceras i och genom skolan18. Ofullständiga betyg eller låga betyg, är därför den starkaste riskfaktorn för ogynnsamt utfall 16Uttalande vid konferens– Skola, lärande och psykisk hälsa, Kungl. För att ta del av uttalandet, besök konferensen hemsida: 17Sjögren och Svaleryd, Livets lotteri och vård ansvar för de utsatta barnen i Se de tidiga tecknen" – forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola (SOU 2010:64). 18Socialstyrelsen (2010). Hur arbetar förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet Särskilt svår är situationen för barn och unga som växer upp i samhällets vård.19 I Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? beskrivs ett antal faktorers påverkan på svensk grundskola och dess resultat. Arbets- former som innebär att eleven utför eget individuellt arbete lyfts fram av som ett problem. Det har i sin tur resulterat i att stöd hemifrån har blivit mer centralt, vilket i sin tur leder till att föräldrars utbildningsbakgrund ges en större betydelse. Det påvisas också samband mellan ökad andel eget arbete och att elever når sämre resultat.20 och beskriver hur diskussioner om kvalitet inom det pedagogiska fältet har hamnat i en återvänds- gränd, då det pedagogiska uppdraget kan lösas på olika sätt. Att det kan lösas på olika sätt, är däremot inte synonymt med att samtliga sätt är lika bra. och beskriver ett antal faktorer som kan knytas till god praxis. Faktorerna kan bidra till att värdera kvaliteten i den pedagogiska verksamheten, faktorerna är:21 Relationen mellan pedagoger och medhjälpare (läs: förskollärare och barnskötare). Den kommunikativa ordningen, det vill säga hierarkier och hur personal samarbetar och kommunicerar med varandra, barn och andra professionella. Processer som bidrar till att barn hamnar utanför. Barns egen aktivitet. Föreställningar om förskolan som en icke formell, familjär institution.22 Kommuner och Landsting beskriver i sin analys av öppna jämförelser ett antal framgångsfaktorer i svenska skolkommuners ledning och övergripande styrning. Framgångsfaktorer som presen- teras är, i likhet med resultatet från kommunstudien, att elever som är i ett behov av särskilt stöd fångas upp, exempelvis genom rutiner för tidig upptäckt av elever som inte når kunskapsmålen. Det är också viktigt, i arbetet med elever i behov av särskilt stöd, att det 19Socialstyrelsen (2010). 20Skolverket (2010). Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. 21Balldin, , (2010). Förskolan och de utsatta barnen – utmaningar och möjligheter i SOU 2010:64 Se de tidiga tecknen – forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. 22Balldin refererar i citatet till Kjær, (2009). Om god praxis i pædagogisk arbejde med børn i psykosociale vanskeligheder i Kommune. for Almen Pædagogik, Special- og Specialpædagogik, i , , (2010). Förskolan och de utsatta barnen – utmaningar och möjligheter i SOU 2010:64 Se de tidiga tecknen – forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. Delbetänkande av utredningen om översyn av skolans arbete med utsatta barn. Hur arbetar förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet finns tillgång till elevhälsa. Andra framgångsfaktorer är att kontroll sker av kunskaper och att insatser kopplas in för de elever som inte klarar målen.23 Den politiska nivåns uppdrag och arbete innebär att den ska sätta mål för verksamheterna, följa att målen genomförs och genom beslut om budget ge ekonomiska förutsättningar. I Folkhälso- institutets Folkhälsopolitisk rapport beskrivs hinder för före- byggande och hälsofrämjande folkhälsoarbete. I rapporten beskrivs hur det saknas incitament för att skapa åtgärder för hälsofrämjande insatser då aktören som bär kostnaden för insatserna inte är den som tjänar på dem.24 har kartlagt om och hur kommuner i resurs- fördelningen till verksamheterna beaktar olikheter i individers och respektive enheters förutsättningar. I de sammanfattande slut- satserna menar att förskolor och skolor verkar under olika förutsättningar som resursfördelningen inte alltid tar hänsyn till olikheterna. De resurser som omfördelas, omfördelas på ett alldeles för försiktigt vis enligt myndigheten. Den omfördelning som har skett, har inte följts upp eller utvärderats, vilket innebär att fördelningen av resurser inte vilar på empirisk grund.25 4.2.3Systematiskt arbete för tidiga insatser och behov av stöd – eller avsaknad av detta? I arbetet med utredningens målgrupp har pedagoger inom förskola och skola själva ansett sig trygga i att hantera barn och elever med stödbehov eller problem som är tydligt skolrelaterade. Elever som har en social problematik eller psykisk ohälsa har däremot beskrivits som betydligt svårare att hantera. Resultatet har stöd i Danermarks rapport om samverkan. I rapporten beskrivs hur peda- goger i enkäten ansåg elever i kriminalitet och psykisk ohälsa 23 Kommuner och Landsting (2009). Konsten att nå resultat – erfarenheter från framgångsrika skolkommuner. 24Folkhälsoinstitutet (2010). Folkhälsopolitisk rapport Framtidens folkhälsa – allas ansvar. 25 (2009). Resursfördelning utifrån förutsättningar och behov? Hur arbetar förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet tillhöra de största utmaningarna i arbetet och att det inom detta område fanns ett stort behov av samverkan. Arbetet med otillåten frånvaro var en fråga som pedagogerna kunde hantera i större utsträckning.26 utför Skolinspektionen en granskning av hand- läggning och utredning av mottagande i särskolan. Skolinspek- tionen har i samband med detta, uppmärksammat stora brister i utredningar inför placering i särskolan.27 Skolinspektionen menar också, i flera granskningar, att skolor brister i sitt arbete med kunskapsutveckling och systematiskt kvalitetsarbete. Detta får konsekvenser för utredningens målgrupp på flera plan. Skolinspek- tionen har i en granskning visat att flera skolor inte alltid arbetar systematiskt med att förbättra elevernas kunskapsutveckling. Skolor arbetar bäst med att följa upp och utvärdera resultaten på individnivå. Detta är särskilt vanligt förekommande i de högre årskurserna. Fokusering på individnivå förklaras av användning av betyg och individuella utvecklingsplaner. Skolinspektionen menar också att skolan söker resultatet av eventuella misslyckanden hos eleven.28 I Rätten till kunskap granskar Skolinspektionen huruvida granskade skolor kan ge elever möjlighet att uppnå goda resultat. Granskningen visar bland annat att förutfattade meningar om elever och elevgrupper får styra. I en skola med övervägande elever med utländsk bakgrund framhålls svårigheter med elevgruppen som skolan också pratar om som en homogen grupp. Samma generali- sering uppmärksammar Skolinspektionen i en annan skola vid hantering av pojkar i klassen som beskrevs som svåra, som flickors tystnad premieras. I samma granskning beskrivs en skola med hög frånvaro, där uppfattningen var att elever som missar lektioner får skylla sig själva.29 Brister på systematiskt arbete, vilket definieras som användning av program och strukturerade arbetssätt för tidiga upptäckter, beskrivs också av i två rapporter som syftar till att kartlägga förskolans och skolans metoder för att förebygga psykisk ohälsa hos barn. använder i rapporterna en bred definition av psykisk ohälsa. Det får bland annat till följd att ett 26Danermark, ; , , Per (2010). Skolans arbete med utsatta barn – ett samverkansperspektiv, . Se även kapitel 5. 28Skolinspektionen (2010). Arbetar skolor systematiskt för att förbättra elevernas kunskaps- utveckling? 29Skolinspektionen (2010). Rätten till kunskap. En granskning av hur skolan kan lyfta alla elever. Hur arbetar förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet fåtal av de program och metoder som nämns används i arbete mot kränkande behandling och i ett fall språkutveckling (TRAS – tidig registrering av språkutveckling).30 I likhet med utredningen poängterar förskolans unika roll och förutsättningar för att göra tidiga upptäckter i arbetet med barn med psykisk ohälsa. Psykisk ohälsa definieras i ovan nämnda rapporter som psykiska symptom som påverkar barnets känslomässiga välbefinnande och/eller hindrar optimal utveckling och delaktighet i vardagsaktiviteter.31 Resultaten av kartläggningen visar att förskolan inte arbetar systematiskt med att upptäcka tecken på psykisk ohälsa. I den mån som förskolan använder strukturerade program32 i sitt arbete hade en tredjedel inte utvärderat program- men de använde. Däremot använder man sig av rutiner och handlingsplaner.33 I rapporten om skolans arbete med metoder för att förebygga psykisk ohälsa har majoriteten av de tillfrågade rutiner eller riktlinjer för åtgärder vid upptäckt av tecken på psykisk ohälsa. Åtgärderna som beskrivs i rapporten har hög samstämmighet med det arbetssätt som beskrivits i kom- munstudien. Arbetet med elevgruppen inleds med upptäckt och följs av en kontakt med någon ur elevhälsans personal eller en centralt samlad elevhälsa eller resursteam i kommunen. Hälften av de tillfrågade använde sig av strukturerade arbetssätt och en majoritet av de som använde program alternativt strukturerade arbetssätt hade också utvärderat sitt arbete.34. Den efterfrågan på kunskapsstöd som utredningen har mött i intervjuer uppmärksammas också av som funnit att ett utbrett kunskapsstöd efterfrågas från verksamma i förskola och skola. Förskolan och skolan har i undersökningen efterfrågat kunskapsstöd. Efterfrågan är särskilt tydligt inom områdena barn i 30Socialstyrelsen (2009). Förskolans metoder för att förebygga psykisk ohälsa hos barn & Skolans metoder för att förebygga psykisk ohälsa hos barn. 31Socialstyrelsens(2009). Förskolans metoder för att förebygga psykisk ohälsa hos barn- En nationell inventering, Skolans metoder för att förebygga psykisk ohälsa hos barn- En nationell inventering i grundskolor och gymnasieskolor och Skolhälsovårdens metoder för att förebygga psykisk ohälsa – En nationell inventering. 32För närmare beskrivning av program se: (2009)Förskolans metoder för att förebygga psykisk ohälsa hos barn- En nationell inventering. 33Socialstyrelsen (2009). Förskolans metoder för att förebygga psykisk ohälsa hos barn- En nationell inventering. 34Socialstyrelsen (2009). Skolans metoder för att förebygga psykisk ohälsa hos barn- En nationell inventering i grundskolor och gymnasieskolor. Hur arbetar förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet olika riskmiljöer, funktionsnedsättningar och diagnoser, program för tidig upptäckt samt stöd och behandling.35. 4.2.4Vilka barn och elever uppmärksammas och hur tolkas tecknen? I flera intervjuer har det kommit fram att skolan eller förskolan identifierar ett barn eller en elev som är i behov av stöd eller i en problematisk situation, men att det inte är givet hur tecknen ska tolkas. I flera kommuner har det redovisats hur förskolan och skolan tycker att de identifierar elever med ett starkt stödbehov som de anser borde ha upptäckts tidigare. Utredningen har också, genom att följa skolformerna, träffat lärare som menar att elever som de tar emot till sin verksamhet inte har fått det stöd som de borde ha rätt till, till exempel tar lärare i gymnasieskolan emot elever med dyslexi och dyskalkyli, utan utredningar. En tänkbar slutsats blir att det finns en motsägelse hos de intervjuade lärarna. Kan de känna sig säkra på hur pedagogiskt relaterade problem ska hanteras när Skolinspektionen identifierar detta som ett problemområde? Normalitet – avvikelse – om förväntningar på barn och elever talar om förväntad utveckling, som en väg för att göra tidiga upptäckter. Utgångspunkten är individens för- väntande utveckling och att uppmärksamma avvikelser från denna, exempel på utveckling anges vara längd, vikt, motorik, kunskap, social kompetens och utveckling av identitet.36 I arbetet med att uppmärksamma barn och elevers stödbehov, beskriver hur förskolan observerar fler tecken på omsorgs- svikt i problemtyngda områden, än i bostadsområden med goda socioekonomiska förutsättningar.37 När ett barn eller en elev 35Socialstyrelsen (2009). Förskolans metoder för att förebygga psykisk ohälsa hos barn- En nationell inventering & Skolans metoder för att förebygga psykisk ohälsa hos barn- En nationell inventering i grundskolor och gymnasieskolor. 36Modellområdesprojektets presentation vid konferens i samband med utredningens publicering av delbetänkande. För att tal de av presentationer vid konferensen eller för att ta del av konferensen: 37Balldin, (2010). Utsatta barn i förskolan – utmaningar och möjligheter. Publicerad som bilaga i detta betänkande. Se bilaga 3. Hur arbetar förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet uppvisar stödbehov är det viktigt att tecken på sådana kan tolkas av de professionella. Det är möjligt att tolkningen hindras på grund av förutfattade meningar om barnet eller eleven. menar att de professionella i förskolan bedömer barn utifrån sociala kategorier såsom etnicitet, ekonomi och genus och refererar även till Lundens studie som visar på ett samband mellan förskolepersonalens föreställning om vilka barn som far illa och anmälningsfrekvens.38 En diskussion om normalitet och avvikelse behöver också ställas i relation till förväntningar på barn och elever utifrån deras respektive könstillhörighet. I rapporten bli medveten och förändra sitt förhållningssätt analyserar Frånberg, på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan, jämställdhetsprojekt som utförs i svenska kommuner. En reflektion som Frånberg gör är att flera jämställdhetsprojekt fokuserar båda könen. I dessa söker man förändra beteenden. Flickor tränas till bättre självförtroende och pojkar tränas på det de anses behöva träna på. Detta kan enligt Frånberg snarare förstärka könsmönster och man bör också ifrågasätta huruvida det är rimligt att tro att jämställdhetsarbete ligger i förändring av respektive elevs beteende.39 Förväntningar på barn och elever utifrån kön är centralt i betraktandet av de barn och elever som utredningen rör. När de tecken som barn och elever uppvisar knyts till omedvetna eller medvetna fördomar om barn och elever kan det bli problematiskt. Det är därför rimligt att utifrån en diskussion om normalitet, problematisera vad personal i förskola och skola uppfattar och hur det kan tolkas. Systematiska flyttar och skolfrånvaro För att kunna göra tidiga insatser krävs att förskolan och skolan kan tolka tecken på behov av tidiga insatser i ett så tidigt skede som det är möjligt. Tydliga tecken finns bland annat hos barn och elever som systematiskt flyttar eller har olovlig frånvaro. Bland de källor som presenteras i betänkandet har utredningen inte funnit någon närmare studie på familjer som systematiskt flyttar. Det är viktigt att understryka att barn i de familjerna enligt de intervjuade, med all sannolikhet kan vara de barn som far mest illa. 38Balldin, (2010). Utsatta barn i förskolan – utmaningar och möjligheter. Se bilaga 3. 39Delegationen för jämställdhet i skolan (DEJA) Frånberg, bli medveten och förändra sitt förhållningssätt Rapport . Hur arbetar förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet Frånvaro har återkommande beskrivits som ett tydligt tecken på att något inte stämmer. Vad frånvaro är ett tecken på är inte entydigt. Giltig som ogiltig frånvaro i skolan har lyfts fram som ett möjligt tecken, däremot är det inte givet vad som är giltig frånvaro och vad som är ogiltig frånvaro. Det är inte heller menar givet vad som är sjukdom eller psykisk trötthet. Det förekommer också att föräldrar med barn som har ogiltig frånvaro skyddar sina barn genom att sjukanmäla dem.40 Frånvaro beskrivs närmare i Rätt till utbildning – om elever som inte går i skolan, som syftar till att kartlägga omfattningen av långvarig och ogiltig skolfrånvaro. Skolarbetet lyfts upp som anledning till frånvaro för att eleven upplever undervisningen som ointressant, jobbig eller för att eleven hade svårt att hänga med i arbetet.41 I Skolfrånvaro och vägen tillbaka, har elever med erfarenhet av långvarig ogiltig frånvaro intervjuats. Långvarig från- varo lyfts fram som ett rop på hjälp, där elevers utbildnings- situation inte har tillgodosetts eller eleven upplevt sig inte ha haft möjlighet att påverka sin skolgång. I rapporten lyfts fram att frånvaro är ett tecken på något som är långt mer komplext med sammansatta orsaker till frånvaro. Det kan vara en betungande hemsituation, att eleven inte förstår, att eleven känner sig dum och får ett minskat självförtroende. Det kan också bero på kränkningar och trakasserier i skolan eller svårigheter med skolans organi- sering.42 I kommunstudien har det beskrivits hur viktigt det är att skolan arbetar för att undvika misslyckanden och att eleven för- lorar självförtroendet. På flera IV-program har lärare berättat att stor del av arbetet går åt att reparera följderna av tidigare skol- misslyckanden. Skolfrånvaro har också lyfts fram av Autism- och som samlar personer inom autismspektrat, anhöriga samt professionella. Förbundet har utfört en enkätundersökning med sammantaget 628 svar. Förbundet visar hur de svarande har uppgivit att ett stort antal elever har varit frånvarande i grund- skolan. I svaren har cirka en femtedel varit hemma från skolan på grund av situationen i skolan. Frånvaron för de personer som varit hemma eller regelbundet frånvarande i vissa ämnen uppgår till . av de 628 svaranden har varit frånvarande under en längre eller kortare 40Skolverket (2010). Skolfrånvaro och vägen tillbaka. 41Skolverket (2008). Rätten till utbildning. 42Skolverket (2010). Skolfrånvaro och vägen tillbaka. Hur arbetar förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet period på grund av skolsituationen.43 Resultaten ska dock tolkas med försiktighet. Det rapporten syftar till i detta kapitel är att ge en bild av skolfrånvaro. Barn och unga vid HVB – utbildning en rättighet Skolinspektionen gjorde en inspektion av samtliga kända HVB som bedriver särskild undervisning. Granskningen omfattar 114 elever. De centrala slutsatserna i rapporten beskriver hur endast ett hem gav undervisning i alla de ämnen som eleven hade rätt till. Skolinspektionen menar vidare att det i samtliga elev- ärenden saknades utredning samt beslut om anpassad studiegång. Skolinspektionen frågar sig också om elevernas problematik borde kräva den formen av omfattande inskränkningar som granskningen visat. Problemen som redovisas i rapporten behandlar hur huvud- mannen för utbildning inte har fattat formella beslut om barnet eller elevens utbildning vid placering.