sou · GYB330 · 2010-05-04 00:00:00 — ansvarar därmed för att övervaka och rapportera om hur ENTSO-E utför sina uppgifter vad gäller nätföreskrifter m.m. enligt artikel 8.1-8.3, samt hur nätföreskrifterna enligt artikel 8.2 och artikel 6.1-6.10 genom- förts. ENTSO-E ska avge en förklaring till eventuella brister i till- lämpningen, varpå ska skicka sitt eget yttrande samt den motivering som ENTSO-E avgett till kommissionen. ska även övervaka samt rapportera till kommissionen om tillämpningen av nätföreskrifter och riktlinjer antagna enligt artikel 6.11. ENTSO-E ska överlämna utkasten till sin gemenskapsomfat- tande nätutvecklingsplan, sitt årsarbetsprogram samt övriga hand- lingar som avses i artikel 8.3 till , som ska yttra sig om utkasten till nätutvecklingsplan för gemenskapen och årliga arbets- program . ACERs uppdrag omfattar att analysera och övervaka effekterna på marknadsintegreringen, om försla- gen/utkasten bidrar till icke-diskriminerande regler och processer och en väl fungerande konkurrensutsatt marknad, samt om det finns tillräckligt med gränsöverskridande överföringskapacitet öppen för tredjepartstillträde. SOU 2010:30 Förordning (EG) nr 714/2009 om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande Artikeln föranleder inga förändringar av det svenska regelverket. 5.3.10Artikel 10 – Samråd Artikel 10 beskriver ENTSO-E:s samrådsförfaranden vad gäller de s.k. nätföreskrifterna, den europeiska nätutvecklingsplanen och det årliga arbetsprogrammet. Samrådsprocessen förutsätts ske på ett tidigt stadium, och förutsätts vara öppen samt extensiv. Samråds- förfarandet avses omfatta samtliga relevanta marknadsaktörer i syfte att ta del av deras synpunkter och förslag. Underlag och protokoll från samråden ska offentliggöras, och ENTSO-E ska tydliggöra hur synpunkterna beaktats rörande årsarbetsprogram- met och nätföreskrifterna, samt varför man i relevanta fall avstått från att beakta dem. Bland de aktörer som nämns särskilt i artikeln återfinns bl.a. natio- nella tillsynsmyndigheter och branschorganisationer. Genom samrådsprocessen bereds dessa aktörer samt övriga berörda aktörer i möjlighet att komma med synpunkter och förslag. En sådan samrådsprocess torde dock inte innebära ett tvång att yttra sig utan innebära en möjlighet att delta i processen när detta synes relevant för den aktuella aktören. Som ovan anges omfattar ENTSO-E:s samrådsförfaranden även den europeiska nätutveck- lingsplanen. Härmed ges även branschorganisationer en möjlighet att lämna sina synpunkter rörande dessa planer om de så önskar. Artikeln i sig torde inte föranleda några ändringar i svensk lagstiftning. 5.3.11Artikel 11 – Kostnader Artikel 11 föreskriver att det är de systemansvariga för över- föringssystemen som ska bära kostnaderna för den verksamhet som bedrivs inom ENTSO-E samt att dessa kostnader ska ingå i kost- nadsunderlaget vid beräkning av nättarifferna i den mån kostna- derna är rimliga och proportionerliga. Förordning (EG) nr 714/2009 om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande SOU 2010:30 För svenskt vidkommande innebär detta att avses stå för kostnaderna för medverkan i ENTSO-E, men att har möjlighet att hämta in denna kostnad via sina nättariffer. Av 4 kap. 9 § fjärde stycket ellagen (1997:857) framgår att om nätkoncessionshavaren deltar i europeiskt samarbete, som syftar till att utveckla och vidmakthålla en fungerande europeisk marknad för el, ska verksamheten anses ingå i nätverksamheten. Den aktuella bestämmelsen upphör att gälla , men ersätts då av en motsvarande bestämmelse i 5 kap. 24 § fjärde stycket. Befintlig svensk lagstiftning överensstämmer därmed med artikel 11. 5.3.12Artikel 12 – Regionalt samarbete mellan systemansvariga för överföringssystem Artikel 12 behandlar regionalt samarbete på den europeiska elmarknaden. Inom ramen för ENTSO-E ska de systemansvariga för överföringssystem inleda ett regionalt samarbete som ska ta fram en regional investeringsplan och bidra till de upp- gifter som angivits i artikel 8.1, 8.2 och 8.3. Den regional invester- ingsplanen får ligga till grund för investeringsbeslut (punkten 1). Enligt punkten 2 ska de valda driftslösningarna säkerställa en optimal hantering av nätet, främja utvecklingen av energiutbyte, samordna tilldelningen av gränsöverskridande kapacitet baserat på icke-diskriminerande och marknadsbaserade metoder, samt bidra till att integrera mekanismerna för balans- och reservkraft. I punk- ten 2 pekas även på fördelarna med implicita auktioner för kort- fristig tilldelning av kapacitet. Med utgångspunkt från existerande regionala samarbeten får kommissionen definiera vilka geografiska områden som ska ingå i de regionala strukturerna under användande av proceduren i artikel 23.2, samt efter samråd med och . Ett enskilt medlemsland har möjlighet att främja samarbetet inom fler än en region (punkten 3). SOU 2010:30 Förordning (EG) nr 714/2009 om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande Artikel 12 ger utrymme för fortsatta regionala samarbeten. Den regionala ansatsen är främst att se som steg på vägen mot skapandet av en inre marknad där de regionala utvecklingsområdena i slutän- dan vävs samman till en gemensam marknad. De regionala samar- betena är därmed inte att se som slutgiltiga mål för utvecklingen utan ska bidra till harmoniseringen av den inre marknaden för el som en helhet. Det är därför viktigt att dessa regionala samarbeten inte utvecklar lösningar och processer som avviker från de riktlinjer som tagits fram för harmoniseringen av den inre marknaden. För räkning sker samarbeten på ett flertal plan såsom inom det nordiska börsområdet och inom norra . I förord- ningens bilaga anges ett antal regionala områden där ingår i området norra . Förutom dessa givna områden är det även möjligt för ett enskilt land att delta i andra regionala konstellatio- ner, t.ex. den nordiska reglermarknaden. Här förordas även användandet av implicita auktioner vad gäller hanteringen av kapacitet på gränsöverskridande förbindelser, vilket är i överensstämmelse med hanteringen på Spot. Därut- över finns dock även svenska förbindelser som inte omfattas av de implicita auktionerna, dvs. Baltic Cable och SwePol Link. Dessa kablar ägs och drivs genom och (se avsnitt 4.3.16). Artikeln i sig föranleder inte några ändringar i svensk lagstift- ning. 5.3.13Artikel 13 – Kompensationsmekanism mellan systemansvariga för överföringssystemen Artikel 13 rör kompensationsmekanismen för gränsöverskridande flöden mellan överföringssystem. Artikeln fastslår att de system- ansvariga för överföringssystem ska få kompensation för de kost- nader som uppstår till följd av att de överför gränsöverskridande flöden av el via sina nät (transit). I denna artikel föreskrivs huvud- principerna för denna kompensationsmekanism. Förordning (EG) nr 714/2009 om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande SOU 2010:30 Artikeln överensstämmer i princip med artikel 3 i förordning (EG) nr 1228/2003. Artikeln föranleder inte några ändringar i det svenska regelverket. 5.3.14Artikel 14 – Avgifter för tillträde till näten I artikel 14 anges principerna för utformningen av nättariffer. Arti- kel 14 överensstämmer i huvudsak med artikel 4 i förordning (EG) nr 1228/2003. Två förändringar av texten kan dock noteras. Punkten 2 har kortats ned. I förordning (EG) nr 714/2009 är det ökat fokus på att tariffnivån vid behov ska kunna omfatta loka- liseringssignaler på gemenskapsnivå. Den ska även beakta sådana nätförluster och överbelastningar som användningen ger upphov till samt investeringskostnaderna i överföringsnätet. Även punkten 4 har kortats ner. Förordning (EG) nr 714/2009 fokuserar på att nättariffer som sätts i enlighet med den aktuella artikeln inte får påverka avgifterna för deklarerad export och import när denna uppstår med anledning av den hantering av över- belastning som nämns i artikel 16. Ändringarna föranleder inget behov av förändringar i svensk lagstiftning. 5.3.15Artikel 15 – Tillhandahållande av information Artikel 15 lägger fast bestämmelserna om tillhandahållandet av information och fastslår att de systemansvariga för överförings- systemen ska upprätta mekanismer för samordning och informa- tionsutbyte i syfte att säkerställa nätens säkerhet i samband med hantering av överbelastningar. Artikel 15 omfattar därmed bestämmelser om utbyte av driftsinformation mellan systemsansva- riga, offentliggörande av driftssäkerhets- och planeringskriterier, samt tillgänglig kapacitet och normerna för dess beräknanden. Punkterna 1–3 i artikeln överensstämmer med förordning (EG) nr 1228/2003. Punkterna 4-6 har tillkommit. SOU 2010:30 Förordning (EG) nr 714/2009 om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande Punkten 4 föreskriver att systemansvariga ska offentliggöra relevanta uppgifter om aggregerade förbrukningsprognoser, faktisk elförbrukning, tillgänglig produktionskapacitet och faktisk produktion samt effektbalans, tillgänglig överföringskapacitet och nyttjande av nätet inklusive sammanlänkningar. Vad gäller små produktions- och förbrukningsenheter är det möjligt att använda sammanlagda skattningar av tillgänglighet och faktiskt nyttjande. De berörda marknadsaktörerna måste lämna de aktuella upp- gifterna till de systemansvariga. I det fall marknadsaktören är ett produktionsbolag omfattar punkten 6 bestämmelser om vilken information som ska sparas samt hållas tillgänglig för den nationella tillsynsmyndigheten, den nationella konkurrens- myndigheten samt för kommissionen. Dessa regler gäller samtliga produktionsbolag som äger eller driver produktion, och där minst en av produktionsanläggningarna har en installerad kapacitet på minst 250 MW. De berörda produktionsbolagen ska spara de data på timbasis som krävs för att man ska kunna följa alla in- och utmatningsbeslut samt budgivningen på elbörser, sammanlänk- ningar, reservkraftsmarknader och OTC-marknader. Informatio- nen ska baseras på timvärden. Den tim- och anläggningsbaserade informationen måste innehålla data om tillgänglig produktionska- pacitet och bokade reserver. Informationen ska även beskriva hur de bokade reserverna fördelar sig över olika anläggningar dels när budgivning sker, dels när den faktiska elproduktionen sker. Det finns en omfattande rapporteringsplikt vad gäller prognoser och faktiskt utfall på den svenska marknaden. Denna rapportering styrs bl.a. av förordningen (1994:1806) om systeman- svaret för el. Skulle denna rapportering visa sig otill- räcklig har regeringen dock möjlighet att med stöd av 8 kap. 3 § ellagen meddela föreskrifter om elproducenters och elanvändares skyldigheter att rapportera sådana uppgifter om produktion och konsumtion som är nödvändiga för att ska kunna utöva systemansvaret. Även elbörsen Spot har ett system med s.k. Urgent Market Messages (UMM) där marknadsaktörerna och de nordiska transmissionsnätsföretagen är förpliktigade att delge marknaden information som kan påverka priset på marknaden. Förordning (EG) nr 714/2009 om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande SOU 2010:30 information om planerade och oplanerade driftavbrott både i produktion och överföringsledningar. De berörda företagen är därmed förpliktigade att bevara en förhållandevis stor mängd information. Punkten 6 innebär även att den aktuella informationen inte bara ska bevaras, utan den ska vara möjlig för myndigheterna att använda för att klarlägga bl.a. vilka bedömningar företagen gjort under olika steg i produktionsproces- sen. Informationen ska bevaras på ett sådant sätt att tillsynsmyn- digheten ska ha möjlighet att följa upp in- och utmatning till nätet, budgivning vid elhandel, sammanlänkningsauktioner, reservmark- nader och OTC-marknader. Syftet torde vara att möjliggöra uppföljningar av olika marknadsbeteenden som i efterhand kan ha ifrågasatts av olika övervakningsorgan. Genom att dessa krav endast läggs på företag som har minst en produktionsanläggning med en kapacitet på minst 250 MW torde ett förhållandevis begrän- sat antal företag omfattas av bestämmelsen på den svenska marknaden (se tabell 1 nedan). Huvuddelen av de svenska produktionsanläggningarna med en kapacitet på minst 250 MW ägs av de tre stora företagen inom detta område, , E.ON och Fortum. Därutöver äger en sådan anläggning, och Kraft är delägare i Forsmark genom sitt delägarskap i . Reglerna träffar inte företagen med de minsta produktionsanläggningarna. Dock är samtliga delar av den information som efterfrågas under punkten 6 inte aktuell för den svenska marknaden. Utredningen tolkar uttrycket bokade reserver till att avse förfarandet i länder som saknar en central hantering av reserver. I hanteras reserver centralt av som ett led i arbetet med att säkerställa driftsäkerheten för det svenska systemet. I andra länder kan det vara upp till den enskilde producenten att säkerställa att det finns reservkapacitet att tillgå när omständigheterna avviker från det normala. Av artikeln framgår att den information som ska lagras i vart fall ska omfatta uppgifter om tillgänglig produktionskapacitet för budgivningen och för elproduktionen. Denna information ska bevaras per anläggning och timme. Stora delar av denna information torde redan bevaras med utgångspunkt från de krav som återfinns i andra regelverk såsom bokföringslagen och sådana krav som ställs upp av Spot och det norska regelverket som styr denna marknad. SOU 2010:30 Förordning (EG) nr 714/2009 om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande Sammantaget gör utredningen bedömningen att artikeln inte föranleder några förändringar av det svenska regelverket. I den mån det senare uppstår ett behov att förtydliga hur viss information ska hanteras finns det möjlighet för att ge sådan vägledning i form av allmänna råd. Det är dock värt att notera att vissa delar av denna information kan vara att betrakta som strategisk. Det är därmed viktigt att myndigheterna beaktar sådana aspekter i det fall den aktuella informationen begärs ut från de berörda företagen. Värt att notera i sammanhanget är att även artikel 40 i elmarknadsdirektivet inne- håller bestämmelser om bevarande av information, men där riktar sig direktivet till elhandelsföretag (se avsnitt 3.11.6). Förordning (EG) nr 714/2009 om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande SOU 2010:30 Produktionsanläggningarna i med en installerad effekt på minst 250 MW , delägare: Mellansvensk , delägare: Mellansvensk , delägare: Mellansvensk * Mellansvensk kraftgrupp AB utgörs av Fortum, kraft AB, . Källa: Spots hemsida, kolumn 1–4 baseras på Installed generation capacity larger than 100 MW per station or per unit in () (gäller ej uppgifter om ). SOU 2010:30 Förordning (EG) nr 714/2009 om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande 5.3.16Artikel 16 – Allmänna principer om hantering av överbelastning Enligt artikel 16 ska överbelastningar i näten hanteras genom icke- diskriminerande, marknadsbaserade lösningar som ger effektiva ekonomiska signaler till de berörda aktörerna. Artikel 16 överens- stämmer i princip med artikel 6 i förordning (EG) nr 1228/2003. Det har dock genomförts vissa förändringar i punkten 4 samt i punkten 6. Enligt den reviderade punkten 4 ska marknadsaktörerna meddela de systemansvariga om aktören avser använda tilldelad kapacitet. Tilldelad kapacitet som ej utnyttjas ska återbördas till marknaden på ett transparent (tidigare: tydligt) sätt. Punkten 6 anger hur inkomsterna från tilldelningen av samman- länkningarna, s.k. kapacitetsavgifter, ska användas. I punkten 6 b förtydligas nu att nätinvesteringar i syfte att bibehålla eller öka kapaciteten särskilt gäller nya sammanlänkningar. Den tidigare punkten 6 c har utvecklats och det framgår nu att alla inkomsterna från tilldelning av sammanlänkning ska användas för nedanstående ändamål: a)Garantier för att hålla kapaciteten tillgänglig (genomföra mothandel). b)Nätinvesteringar för att bibehålla eller öka överföringskapacite- ten. Om intäkterna inte kan användas på ett effektivt sätt för dessa ändamål kan de få användas som intäkt som ska beaktas av till- synsmyndigheterna vid godkännande av metoder för att beräkna nättariffer och/eller fastställande av dessa. Det krävs dock att till- synsmyndigheten godkänner detta förfarande samt att den fast- ställer ett högsta belopp. ska informera om godkännande av denna typ. Sista stycket punkten 6 anger att den resterande delen av intäkterna ska placeras på ett separat internkonto tills det blir möjligt att använda dem för de ändamål som avses i första stycket a och/eller b. Förordning (EG) nr 714/2009 om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande SOU 2010:30 De förändringar som gjorts torde syfta till att öka öppenheten och insynen på elmarknaden och att därmed underlätta för potentiella aktörer och tillsynsmyndigheter. Artikel 16 innehåller bestämmelser om hanteringen av över- belastningar som i stort överensstämmer med bestämmelserna i förordning (EG) nr 1228/2003. framförde kommissionen kritik mot de brister kommissionen uppfattat vad gäller efterlevnaden av förordningen om gränsöverskridande handel med el inom ramen för andra energimarknadspaketet (IP/09/1035, MEMO/09/296). För del omfattar kritiken bl.a. hanter- ingen av fördelningen av existerande överföringskapacitet mellan de nordiska länderna, och . Kritiken fokuserade i dessa delar på frågor rörande SwePol Link och Baltic Cable. För svenskt vidkommande är nätägarna och ansvariga för driften av sina respektive överföringsled- ningar. De aktuella ledningarna anses därmed inte tillhöra vad som traditionellt ses som det svenska stamnätet. ägs av svenska staten genom () och Polska Grupa Energetyczna (, PGE) (). ägs av (2/3) samt (1/3). På samma sätt som tidigare regleras begränsningar av överföring till länder som inte omfattas av Spots verksamhet i första hand genom avtal slutna mellan och respektive i deras egenskap av innehavare av utlandsförbindelserna till och . har löpande kontakt med de systemansvariga i och och arbetar härigenom för att upprätthålla högsta möjliga överföringskapacitet och för att garantera uppgjord handel. Det pågår även ett arbete med att skapa en marknadskoppling mellan /och , vilken avses omfatta förbindelserna mellan och , samt överföring via Baltic Cable. Förhållandena på den polska marknaden är ännu inte sådana att de nödvändiga förutsättningarna för en marknadskoppling föreligger. För svenskt vidkommande hanterar Spot genom implicita auktioner de gränsöverskridande förbindelserna på stam- nätsnivå, men också vissa gränsöverskridande regionnätsförbindel- ser ägda av andra nätföretag. Dessa auktioner omfattar dock inte kapaciteten på SwePol Link och Baltic Cable. SOU 2010:30 Förordning (EG) nr 714/2009 om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande hanterar de kapacitetsintäkter (flaskhalsintäkter) som uppkommer för svenskt vidkommande i samband med fördelning av kapacitet. redovisar sina flaskhalsintäkter (tillsammans med intäkterna från nättariffen, transitintäkter m.m.) som nätintäkter i sin redovisning. Höga kapacitetsintäkter kan därför ge ett mycket gynnsamt resultat för under då inte har möjlighet att fondera sådana flask- halsintäkter . har därmed inte heller möjlighet att öronmärka intäkterna för specifika investeringspro- jekt som kan bidra till att lindra eller minska antalet situationer med överbelastning. Det svenska regelverket bör därför ändras för att möjliggöra för att fondera flaskhalsintäkter för de syften som anges i artikeln. 5.3.17Artikel 17 – Nya sammanlänkningar Artikel 17 behandlar möjligheten att söka tidsbegränsade undantag från bestämmelserna i artikel 16.6. avseende likströmslänkar, och enligt punkten 2 i undantagsfall även växelströmslänkar. Undantag kan även sökas från artiklarna 9, 32, 37.6 och 37.10 i elmarknads- direktivet. Förutsättningarna för att få ett sådant undantag är att den nya länken förbättrar konkurrensen inom elförsörjningen, att länken sannolikt annars inte skulle bli byggd, som konkurrensen på den inre marknaden inte påverkas negativt. Undantaget rör bestämmelserna om inkomster från kapacitetsför- delning (artikel 16.6 i förordningen), åtskillnad (artikel 9 i elmark- nadsdirektivet), tillträde för tredje part (artikel 32 i elmarknads- direktivet) samt tillsyn över nättariffer (artikel 37.6 och 37.10 i elmarknadsdirektivet). Artikel 17 omfattar även ytterligare villkor, vilka dock är oförändrade (punkten 1). I undantagsfall kan bestämmelserna om undantag även tillämpas på växelströmsförbindelser och väsentliga kapacitetsökningar i befintliga förbindelser (punkterna 2–3). Punkten 4 omfattar nu bestämmelser som ger möjlighet att lämna rådgivande yttranden till berörda nationella tillsynsmyn- digheter. De berörda tillsynsmyndigheterna ska komma överens om ett eventuellt undantagsbeslut. Beslutet ska meddelas . Om beslutet dröjer mer än , eller om de berörda tillsynsmyndigheterna tillsammans begär det, ska fatta beslut om ett eventuellt undantag (punkten 5). Förordning (EG) nr 714/2009 om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande SOU 2010:30 över får en medlemsstat föreskriva att den berörda tillsynsmyndig- heten eller , alltefter omständigheterna, yttrar sig om en ansökan om undantag till det relevanta organet i medlemsstaten. Ett sådant yttrande ska publiceras tillsammans med beslutet (punkten 6). och kommissionen ska ta del av samtliga ansökningar om undantag. Kommissionen ska även underrättas om samtliga beslut oavsett om de tas av en tillsynsmyndighet eller (punkten 7). Enligt ett tillägg till punkten 7 a ska även nekande beslut nu förses med en detaljerad motivering när det skickas över till kommissionen. Det är nu möjligt för kommissionen och de anmälande organen att förlänga den ursprungliga tidsgränsen för ett yttrande från kommissionen med ytterligare . Om en ofullständig anmälan inte kompletteras i rätt tid ska anmälan anses vara återkallad. Efter att kommissionen fattat sitt beslut har det anmälande organet en månad på sig att genomföra eventuella förändringar. Kommissionen ska därefter underrättas om åtgärden. Därefter har man på sig att inleda bygget, samt att ta den nya kapa- citeten i drift om ett givet undantag ska gälla. (punkten 8). Kommissionen har även rätt att anta riktlinjer för hur man ska tillämpa villkoren i punkten 2 samt hur man ska fastställa förfaran- det i enlighet med punkterna 4, 7 och 8. Förfarandet enligt artikel 23.2 ska då användas. För svenskt vidkommande används beteckningen kapacitetsavgifter för beteckningen inkomster från kapacitetsfördelning som används i denna artikel. För del är det regeringen som beslutar om sådana undantag (12 kap. 1 a § ellagen) efter det att nätmyndigheten utrett ärendet och överlämnat det till regeringen tillsammans med sitt eget yttrande. Punkten 4 i artikel 17 anger att de berörda tillsynsmyndig- heterna från fall till fall ska besluta om undantag enligt punkterna 1-3 och anger även att tillsynsmyndigheterna i de berörda medlemsstaterna nu ska besluta om de regler och mekanismer som ska gälla för hantering och tilldelning av kapacitet innan undantag SOU 2010:30 Förordning (EG) nr 714/2009 om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande beviljas för en viss förbindelse. Detta är ett förtydligande av den tidigare formuleringen enligt vilken tillsynsmyndigheten får besluta från fall till fall. De nya reglerna är mer detaljerade och tydliggör betydelsen av att det ska finnas en andrahandsmarknad för kapaci- tet genom att föreskriva att reglerna för hantering av överbelast- ningen ska omfatta en skyldighet att erbjuda outnyttjad kapacitet på marknaden, och att de som använder anläggningen har rätt att handla med sina avtalade kapaciteter på andrahandsmarknaden. Dessa regler ska vägas in vid en prövning av om en ansökan om undantag uppfyller ställda villkor. Oavsett ändringarna i förordningen i dessa delar måste 12 kap. 1 och 1 a §§ ellagen justeras vad gäller hänvisningen till förord- ningen för gränsöverskridande handel med el.