sou · GYB333 · 2010-05-06 00:00:00 — I samband med en redogörelse för behandlingen av ungdomsbrottslingar finns en randkommentar som berättar, att det finns både ett Krami och ett Kvinnor-Krami. De båda förkortningarna används som beteckningar för ett samarbete mellan Kriminalvården och ge unga brottslingar av båda könen chans till ny start i livet. Huvudkapitlet om lagarna och rättssamhället framstår därmed som det egentligen enda avsnitt i boken som i någon mer kvalificerad bemärkelse kan sägas ta upp jämställdhets- och kvinnoaspekter. Det är förmodligen betecknande att det är det avsnitt som i störst omfattning också tar upp aspekter som gäller barn och ungdomar. Men trots detta framstår det som en brist att boken inte problematiserar förhållandet att män i så mycket högre grad än kvinnor begår brott och straffas för dem. En globaliserad värld och dess befolkning Jämställdhets- och kvinnoaspekter lyser helt med sin frånvaro i huvudkapitlet värld och dess befolkning. Här ägnas befolkningsutvecklingen i världen och ingående uppmärksamhet – befolkningstillväxten, faktorer som bestämmer befolkningsutvecklingen, levnadsnivå och livsvillkor, befolkningsökningen som problem och vad man söker göra åt den. Det är närmast absurt att läsa beskrivningarna av problemen och deras orsaker utan att man någonstans nämner den betydelse kvinnans makt/maktlöshet i samhälle och familj har för barnafödande och befolkningsutveckling. Synen på flickor och pojkar är också självklart väsentlig – man behöver bara erinra om enbarnspolitik eller synen på flickor i . Internationell politik – omvärlden och vi I nästa huvudkapitel: Internationell politik – omvärlden och vi presenteras FN:s tillkomst och verksamhet, det och EU:s framväxt. och EU tematiseras i ett särskilt avsnitt. Ingenstans nämns jämställdhet och kvinnor, trots att FN bedrivit en aktiv politik för kvinnor och jämställdhet genom de återkommande världsomfattande kvinno- och också familjekonferenserna och genom FN:s kvinnoår. I avsnittet och EU heter det att gjort sig särskilt synligt i EU i två frågor, dels offentlig öppenhet inom EU, dels miljökrav och djurtransporter (s. 140). Det hade varit rimligt att här också nämna arbetet mot trafficking, där har spelat och spelar en initierande och pådrivande roll. Ekonomi – för både privatpersoner och länder Jämställdhetsperspektiv lyser också med sin frånvaro i huvudkapitlet Ekonomi – för både privatpersoner och länder. På ett ställe nämns dock en köpare av en mobiltelefon som hon (s. 146), och det finns även en bild på en kvinna som bedriver torghandel med grönsaker (s. 150). I det ekonomiska kretsloppet nämns också hushållen, liksom i en skiss över olika ekonomiska aktörer – något om obetalt arbete finns dock inte med. Jämställdhetsperspektiv saknas i stort sett även i det sista huvudkapitlet Den svenska arbetsmarknaden. Förutom de upplysningar om jämställdhetslagen () och lagstiftningen om sexuella trakasserier som finns i slutet av kapitlet nämns kvinnor också i ett avsnitt om det illegala näringslivet, då som objekt för europeisk sexhandel, tillsammans med beräkningen att 500 000 kvinnor säljs på vad som benämns den europeiska sexmarknaden (s. 168) Något om åtgärderna mot detta nämns dock inte. I ett avsnitt om Arbetskraften – människorna påpekas att den offentliga sektorns tillväxt innebar nya arbetstillfällen för framför allt kvinnor. Att kvinnor finns inom nästan alla yrken, understryks också, med påpekandet att likalönsprincipen ännu inte är genomförd överallt. Namngivna män och kvinnor I gymnasieboken finns inte något namnregister, enbart ett sakregister. Boken innehåller relativt få personnamn i text, bildtexter och randkommentarer. Sammanlagt nämns män vid namn 19 gånger och en kvinna en gång – kronprinsessan (s. 53). Dessutom finns en bild på samtliga svenska partiledare, där bildtexten frågar efter deras namn. Om dessa räknas med som namngivna ger det tillsammans 24 gånger där män nämns och fyra där kvinnor nämns. , , , bild , , , bild Wetterstrand, , , bild , kronprinsessa, 53, bild , , , bild , , 133, bild , , text, 80, bild, 159, bild , , , citat, 61, citat, 132, text , , , citat , , , bild , ärkehertig av , 141, bild , , 133, text , , 133, bild , , , bild , , 129, bild , , 110, citat , , 136, citat , , , bild , , , bild , , , text , , , citat , Per, 62, bild En viss övervikt av män kan vara att vänta. Men någon kvinnlig statschef kunde ha nämnts. Företrädare för kvinnorörelsen saknas helt liksom i övrigt i boken. Sju citat förekommer i bokens marginaler; inte något av dem kommer från en kvinna. Boken är illustrerad med foton och grafiska framställningar. På många av dem finns både kvinnor och män. Eftersom bilder med både kvinnor och män ibland kan vara svåra att analysera ur jämställdhetssynpunkt, har jag också här valt att se på de bilder som föreställer enbart män eller kvinnor. På femton fotografier, ett av dem bokens omslag, finns enbart män, på åtta foton enbart kvinnor. Endast ett foto visar en namngiven kvinna, kronprinsessan . Däremot finns fem namngivna män på foto: talmannen , – 2 bilder, , och . Förutom det nämnda fotot på kronprinsessan visar fotografierna på kvinnor en kvinna med barn i ett u-land (s. 118), en kvinna vid ett handfat (illustrerar vattenförbrukning, s. 114), en ung kvinna i rullstol (s. 75), en kvinna som arbetar i äldrevården med bildtext om låglöneyrken (s. 180), en ung kvinna i ett laboratorium (s. 165), en torghandlerska (s. 150) och två kvinnliga poliser (s. 97). Fastän bilderna är få är de ändå representativa för kvinnors liv och arbete. Män i arbete på en plattform visas på bokens omslag. Ytterligare män i arbete är en polis vid avspärrningar (s. 16), en man i skogsarbete (s. 179), en man som framträder i TV (s. 146), fyra arbetare på ett bygge (s. 162), tre arbetare i en verkstad (s. 164), en företagare i restaurangbranschen (s. 168) och en man i en traktor (s. 138). Vidare finns en man som spelar ett stränginstrument (s. 73), en bild på en fånge (s. 104) och en staty med två män som ska visa vänskapen mellan och under kommunismen (s. 24). Till skillnad från bilderna på kvinnor framstår bilderna på män som överlag könskodade och stereotypt manliga. Övervikten för män stämmer väl med bokens generella inriktning, där med något undantag en föregivet könsneutral framställning i själva verket har mannen, manlig verksamhet och manligt tänkande som norm, medan kvinnorna då och då kommer med och framstår som speciella. Med ett undantag – i fråga om de kvinnliga poliserna – läggs inga genusperspektiv. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap I granskningen av läromedel i samhällskunskap ur jämställdhetssynpunkt ingår fyra läroböcker och en lärarhandledning. En lärobok, Samhällskunskap (48 sidor), är avsedd för första år. (457 sidor) riktar sig till årskurser 6–9. Till den hör tre lärarhandledningar; en av dessa har granskats. Två läroböcker är avsedda för gymnasiet: Exposé Samhällskunskap A (367 sidor) och Mittpunkt Samhällskunskap A (191 sidor). Samtliga visar brister redan när man jämför den uppmärksamhet och det intresse som ägnas flickor/kvinnor respektive pojkar/män. Problematiseringar av köns- och jämställdhetsaspekter finns, men är få. Särskilt stora är bristerna i de avsnitt som gäller historiska aspekter, men också när det gäller områden som till exempel massmedia och internationella förhållanden. Men det finns skillnader mellan de olika läroböckerna i vad mån jämstställdhetsaspekter tas upp, och det finns skillnader inom dem mellan olika kapitel. En anledning till skillnaderna inom läroböckerna kan vara att de – med undantag för boken för första år – har flera författare och att dessa företräder olika inriktningar och ämnesområden. En annan anledning, och kanske den främsta, är att ämnet samhällskunskap är sammanfört av sinsemellan disparata delar och därmed saknar förutsättningar för enhetlighet. Även om man kan märka att kontinuitet och genomgående teman och strukturer eftersträvats – av förlagen? – har detta inte lyckats. En självklar utgångspunkt för att jämställdhetsaspekter ska tillgodoses är naturligtvis att flickor/kvinnor och pojkar/män förutsätts ha samma värde, och får motsvarande uppmärksamhet. Vidare bör också begreppet jämställdhet presenteras och diskuteras och böckernas innehåll bör, när så krävs, problematiseras utifrån jämställdhetssynpunkter. Som bäst ur jämställdhetssynpunkt framstår den lilla boken , avsedd . Där introduceras från början de fiktiva och , och de följer med genom hela boken, både i text och i teckningar. Jämställdhet tas inte explicit upp någonstans, men det finns en tydlig strävan att ge utrymme åt både flickor och pojkar. Men det finns ändå vissa brister. På teckningarna i boken råder i stort sett jämvikt mellan flickor och pojkar men på fotografierna förekommer fler pojkar/män än flickor/kvinnor. Det finns också vissa könsstereotyper i de yrken som presenteras – manlig sopåkare, rörmokare och läkare men kvinnlig sjuksköterska. Vad ordet demokrati innebär illustreras underfundigt i teckningar och ord med demokratin i . Men kvinnors delaktighet i demokratin och arbete för den nämns inte. Man kunde till exempel ha tagit med någon bild av de engelska suffragetterna eller berättat om de svenska kvinnornas arbete för rösträtt. Familjeformer och förhållanden i olika familjer presenteras på ett bra sätt. Men föräldraledigheten för båda föräldrarna och att de har samma möjlighet att delta i vård om och ansvar för barnen kunde kanske ha funnits med. Familjer där föräldrarna har samma biologiska kön finns inte heller med, lika litet i denna bok som i någon av de andra som ingår i granskningen. , avsedd för årskurserna 6–9 i , är med sina 457 sidor den mest omfångsrika boken i granskningen. Den sammantagna bilden blir disparat. Detta har antagligen, liksom ifråga om övriga granskade läromedel i samhällskunskap, att göra med ämnets lösligt sammansatta och splittrade karaktär. Men till skillnad från de båda granskade gymnasieböckerna tycks i SO Direkt. ambition att beakta jämställdhetsaspekter och lyfta fram kvinnors insatser och förhållanden. Denna ambition märks bland annat i inslag om politik och ekonomi, och i strävan att få med kvinnor som exempel i olika sammanhang. Det märks också redan i bokens innehållsförteckning, där flera rubriker om kvinnor och jämställdhet finns med. I boken finns ett uppslag med rubriken kvinnor som först ger väsentliga fakta och därefter tar upp möjligheterna för kvinnor att skydda sig, berättar om kvinnojourer och om Alla kvinnors hus i som ett konkret exempel. Arbetsuppgifterna till avsnittet innehåller både fakta- och diskussionsfrågor. Man saknar dock ett omnämnande av det så kallade hedersvåldet. Men längre fram i boken tas trafficking upp i en ruta som innehåller både fakta och en intervju med en kvinna som arbetar med offer för trafficking. I huvudkapitlet Vårt sociala liv informerar man både om jämställdhetens principiella innebörd och de svårigheter den möter i praktiken – löneskillnader, få kvinnor i chefspositioner, kvinnors större ansvarstagande för hemmet. Föräldraförsäkringen nämns dock inte, vare sig här eller någon annanstans i boken. I en ruta presenteras viktiga årtal för kvinnors rättigheter i till nutid. Könssegregationen på arbetsmarknaden tas upp i huvudkapitlet Arbetslivet. Där finns också en ruta som listar Viktiga jämställdhetsreformer. I arbetsuppgifterna till kapitlet finns frågor om bland annat löneskillnader mellan kvinnor och män, och hur de skulle kunna minskas. Kapitlets sammanfattning tar också upp könssegregation och löneskillnader. Kvinnor i politiken heter en rubrik i huvudkapitlet Hur styrs ?. Där finns uppgifter om kvinnors andel i riksdag och regering, om den allmänna rösträttens genomförande och när den första kvinnliga ministern utnämndes i en svensk regering. Ingen svensk kvinnlig politiker nämns vid namn, men däremot presenteras en rad kvinnor i andra länder som nått höga positioner. Flickor är mindre värda är en rubrik i kapitlet Global utveckling. Där ges fakta om flickors och kvinnors ställning i stora delar av världen. En av slutsatserna är att det bästa medlet för att få ned den globala befolkningsökningen är att förbättra kvinnors ställning och se till att fler flickor får utbildning och arbete. Jämställdhetsaspekter saknas i flera huvudkapitel I huvudkapitlet Att delta i samhället fastslås att demokratin inte har genomförts förrän kvinnorna, och därmed alla, fått rösträtt. Däremot saknar man kvinno- och jämställdhetsaspekter i huvudkapitlet Vad är politik?, när ideologierna presenteras från 1700- talet och framåt. Kvinnoaspekter och kvinnorörelsen nämns inte överhuvudtaget förrän man behandlar folkrörelser i och det hävdas, att kvinnorörelsen uppkom först . Här ger SO Direkt. samma felaktiga bild som de båda gymnasieböckerna. Jämställdhetsaspekter saknas också så gott som helt i huvudkapitlen Medier i och Den globala ekonomin och i kapitlet Internationell politik. Direkt anmärkningsvärt är att delavsnitt som Flyktingar i världen, Invandringen till och Mångkulturellt helt saknar kvinno- och jämställdhetsaspekter. Däremot finns viss information om kvinnor och deras förhållanden i utvecklingsländer i kapitlet Global utveckling. Liksom i övriga granskade läroböcker finns en övervikt av män bland namngivna personer. Men proportionerna kvinnor/män är något rimligare än i de båda gymnasieböckerna; cirka en tredjedel av namngivna personer i SO Direkt. är kvinnor (26 av 76). Också proportionerna kvinnor/män när det gäller bilder är bättre än i gymnasieböckerna. Men däremot finns samma mönster som i dem: kvinnor visas både i traditionellt kvinnliga sysselsättningar och yrken och i mera otraditionella, medan männen i huvudsak visas i traditionellt manliga yrken och sysselsättningar. Cirka 550 arbetsuppgifter; 18 rör kvinnor och jämställdhet Om kvinnor och jämställdhet alltså lämnas visst utrymme i bokens text och bilder, är de däremot dåligt representerade i såväl arbetsuppgifter som sammanfattningar. Boken innehåller sammanlagt cirka 550 arbetsuppgifter. I dem har jag bara kunnat finna 18 som tar upp jämställdhet och flickors/kvinnors förhållanden. Det motsvarar knappast den information om kvinnor och jämställdhet som finns i boken. Samma förhållande tycks gälla sammanfattningarna. Det innebär, så vitt jag kan bedöma, att de innehåller färre upplysningar med jämställdhetsaspekter än texterna. Man kan notera att större utrymme ägnas åt andra diskrimineringsfrågor, till exempel rasism, flyktingar och invandrare, men där berörs inte kvinnors förhållanden. Boken nämner ingenstans diskriminering mot homosexuella och tar heller inte upp frågor om sexuell identitet. Huvudpersonen tenderar att vara en man har en uppenbar ambition när det gäller att beakta jämställdhetsperspektiv. Men den saknar ändå en grundläggande problematisering av kvinnlighet och manlighet. Den anonyma huvudpersonen tenderar att vara en man, utan att detta någonsin diskuteras eller ifrågasätts, medan kvinnor förbigås eller tas med som något extra, litet utanför det normala. För ett genomfört jämställdhetsperspektiv krävs att man uttalat utgår från att både kvinnor och män, flickor och pojkar, lever i samhället och att det finns anledning att fråga efter jämställdhetsaspekter i många sammanhang. Lärarhandledning till SO Direkt. Lärarhandledning 1 (årskurs 6–7) till SO Direkt. utvecklar i ett fall – våld mot kvinnor – kvinno- och jämställdhetsaspekter på ett utmärkt sätt. Men i övrigt förhåller det sig tyvärr som med lärobokens arbetsuppgifter och sammanfattningar, det vill säga kvinno- och jämställdhetsaspekter finns med i mindre omfattning än i lärobokens text och illustrationer. En användning av lärarhandledningen kan ur just den synpunkten faktiskt ge sämre information och kunskaper än enbart användning av läroboken. I gymnasieboken ses inte flickor/kvinnor som lika självklara huvudpersoner i samhället som pojkar/män. Men jämställdhetsfrågor behandlas på ett par ställen. En av 72 rubriker i bokens innehållsförteckning innehåller begreppet jämställdhet. I detta avsnitt presenteras könsdiskriminering och de instanser som motverkar den i det svenska samhället. Likaså tas sexuell läggning och identitet upp, liksom förbudet mot diskriminering på grund av Också de problem och risker för flickor/kvinnor som kan finnas i vissa invandrarkulturer uppmärksammas. De svenska kvinnornas emancipationshistoria och framåt listas i en särskild förteckning med årtal. Längre fram i boken tas sexuell identitet och queerteori upp under . Exposé Samhällskunskap A är därmed den enda av de här granskade läroböckerna som ger något utrymme att tala om åt homosexualitet och olika sexuella identiteter. I bokens övriga texter förekommer ett könsperspektiv på några ställen, i enstaka påståenden och enstaka frågor. Man kan ibland känna sig tveksam till hur detta sker, till exempel när möjligheten att ta ut de så kallade pappamånaderna beskrivs som ett tvång. Det finns också utelämnanden som ger en falsk bild av verkligheten. Feminism presenteras som en helt ny ideologi uppkommen . Den kvinnoideologi och kvinnorörelse som växte fram i och och framåt nämns inte, vare sig i presentationen av ideologierna eller i de historiska politiska riktningarna och framåt. Kvinnorörelsen i nämns ytterst kortfattat och ges inte samma status som nykterhetsrörelse, frikyrkorörelse och fackföreningsrörelse. Den nämns på ett par rader under Övriga folkrörelser med den felaktiga beskrivningen att den inte arbetade för kvinnornas rösträtt, utan enligt Exposé Samhällskunskap A var inriktad på att föra upp kvinnofrågor på den politiska dagordningen. Kapitlen om samhällsekonomi och massmedier saknar kvinno- och jämställdhetsaspekter. Namngivna personer och på bild Av de personer som nämns vid namn i boken är 56 män och 11 kvinnor. En viss manlig överrepresentation kan vara rimlig med tanke på den manliga dominansen på framskjutna poster i historien och också i dagens samhälle. Men det finns en lång rad både svenska och utländska kvinnonamn som kunde ha varit med – , , , , och för att ta några exempel. Samma övervikt för män finns på bokens fotografier, men framför allt på nio teckningar i färg som är avsedda att illustrera väsentliga samhälleliga funktioner och fenomen. Där förekommer 20 män och 3 kvinnor. Också de roller de intar på teckningarna verkar symptomatiska. En kvinna symboliserar utträdet ur det privata till det offentliga, en äldre svensk tant får vara ett typiskt brottsoffer och den tredje kvinnan symboliserar som institution. I övrigt är det män som på teckningarna får vara symboler i samband med samhället, massmedia, staten, , kommunerna, samhällsekonomin, ett bokförlag (), som rånare och polis, och, kanske mest remarkabelt, som sju partirepresentanter och valarbetare som söker intressera en (manlig) väljare. Föga om kvinnors förhållanden – eller om manlighet Jämställdhet definieras i Exposé Samhällskunskap A som förbättrade förhållanden för kvinnor, men i det stora hela aktualiseras inte jämställdhet eller ens kvinnors förhållanden i boken. Manlighet och de uttryck manlighet har och ges i samhället/samhällen problematiseras aldrig. När män tvingas till föräldraledighet är det långt till föreställningar om jämställdhet som en positiv förändring för män – och barn. Läroboken är avsedd för gymnasiets A-kurs. I bokens innehållsförteckning finns 102 rubriker. Ingen av dessa innehåller ordet jämställdhet eller kvinna/kvinnor. Tre av många underrubriker som enbart finns i texten handlar om kvinnor och jämställdhet. Under rubriken kvinnor finns upplysningen, att den farligaste platsen för en kvinna i är hemmet och att tusentals kvinnor i förföljs, misshandlas, våldtas och i extrema fall mördas av sina män eller pojkvänner. Också det så kallade hedersvåldet tas upp, och att detta egentligen handlar om männens makt och inte om omsorg om någon heder. Kvinnojourernas existens och funktioner nämns också. Även om avsnittet är kort, en tredjedels sida, innehåller det väsentlig information. Kvinnor och invandrare behövs som poliser är en annan rubrik. Avsnittets diskussion om huruvida kvinnor och invandrare behövs som poliser tillgodoser också jämställdhetsaspekter. med en bild på två kvinnliga poliser. Båda dessa kvinnorubriker finns i huvudkapitlet om lagarna och rättssamhället och det är också det avsnitt som kan sägas i någon mer kvalificerad bemärkelse ta upp jämställdhets- och kvinnoaspekter. Mäns i förhållande till kvinnors anmärkningsvärt högre brottslighet tas dock inte upp. I bokens sista huvudkapitel om den svenska arbetsmarknaden finns rubriken – för samma rättigheter och möjligheter som en av flera rubriker i avsnittet Fyra lagar på arbetsmarknaden. Här presenteras jämställdhetslagen och man tar särskilt upp likalönsprincipen, möjligheten till positiv särbehandling och förbudet mot sexuella trakasserier. En tillhörande diskussionsfråga gäller om flickor och pojkar behandlas lika i olika sammanhang. Malplacerad fråga om kvinnors rösträtt I övrigt finns kvinnor och jämställdhet sporadiskt med, till exempel i presentationen av den atenska demokratin. I ett huvudkapitel om demokrati, diktatur och politiska ideologier finns en tabell med den allmänna rösträttens genomförande i olika länder fördelad på kön. Men när väl den allmänna rösträtten genomförts i verkar man, liksom i de övriga här granskade läroböckerna, tappa intresset för demokratins fortsatta utveckling. Den allmänna rösträttens sena genomförande i och kvinnornas långt fram i tiden dåliga medborgerliga ställning i flera länder problematiseras därmed aldrig. På den punkten skiljer sig Mittpunkt Samhällskunskap A inte från de övriga granskade läroböckerna. I slutet av avsnittet ställs dock frågan: Varför tror du att det tog så för kvinnorna att få rösträtt? Men den blir märkligt malplacerad mot det faktum att det inte i boken finns någonting om politiska ideologiers inställning till kvinnor, om kvinnoideologier eller om kvinnorörelse. Med utgångspunkt från de fakta som meddelas i läroboken är den därmed omöjlig att besvara. Feminism och kvinnorörelse nämns, liksom i Exposé Samhällskunskap A och i . , först i nutid under . Text om EU och FN saknar jämställdhetsperspektiv Liksom i Exposé Samhällskunskap A saknas i stort sett kvinnor och jämställdhetsaspekter i avsnittet om massmedier. Det kan också synas märkligt när man ställer samman Tjejtidningar och herrtidningar som exempel på populärpress; innehållet i dem torde skilja sig på ett sätt som gör sammanställningen olustig. Kvinnor och jämställdhet lyser även med sin frånvaro i kapitlet om den politiska makten och hur den styr – kronprinsessan och initiativ finns dock med. Iögonenfallande är också det minimala utrymme kvinnor och jämställdhet ägnas i huvudkapitlet om den svenska arbetsmarknaden. Avsnitten om internationell politik, FN och EU saknar jämställdhetsperspektiv liksom huvudkapitlet Ekonomi – för både privatpersoner och länder. Mittpunkt Samhällskunskap A saknar ett kapitel om familjen. Därmed tematiseras aldrig olika familjetyper eller frågor som rör barn och föräldrar som till exempel föräldraförsäkringen. Namngivna personer och på bild Namn på personer nämn sällan, sammanlagt 20 gånger. Ett av namnen tillhör en kvinna, kronprinsessan . Boken innehåller flera fotografier som visar människor i olika arbeten och situationer. Flickor/kvinnor finns i flera olika sysselsättningar och situationer, flest sådana som kan betraktas som traditionellt kvinnliga. Men det finns också några foton som visar kvinnor i arbeten som kan anses överträda traditionella könsgränser. Ifråga om mannen finns enbart foton av män i traditionellt manliga sysselsättningar och situationer. Liksom för personer nämnda vid namn finns en övervikt för män på foton.