sou · GYB367 · 2010-10-20 00:00:00 — En förut- sättning för att föräldrar ska kunna välja den tidigare skolstarten som är möjlig, eller låta barnet börja förskoleklassen under pågående läsår, är att de har kännedom om att möjligheten finns och att denna möjlighet kan förverkligas. Om det krävs att föräldrar själva ska informera sig om vilka möjligheter som finns vad gäller flexibilitet i samband med skolstarten sätts likvärdig- heten ur spel. Det är rimligt att anta att föräldrar, åtminstone de vars första barn ska börja skolan, endast i begränsad utsträckning har känne- dom om vad den verksamhet som barnet erbjuds innebär. Detta påtalades redan av (2001), där det framgår att: de som ska informera utgår ifrån att alla föräldrar känner till vad förskoleklass är och innebär både för dem själva och barnen. Man förutsätter att föräldrarna känner till verksamheten och hur den fungerar, vilket visat sig vara långtifrån självklart. (2001, s. 46) Till föräldrars ledning föreslås därför att ett informationsmaterial om bestämmelserna kring skolstarten ska tas fram av . Materialet bör innehålla samlad information om de möjligheter till flexibilitet som ges inom de nationella styrdokumentens ramar och ska kunna användas i diskussion med föräldrar till barn i förskolan och förskoleklassen inför start i förskoleklassen och . Här avses både möjlig startålder i förskoleklass och grundskola samt möjligheten till flexibel start i förskoleklassen. Materialet bör tydliggöra verksamheternas uppdrag att samverka och det stöd föräldrar kan ges av personalen i förskolan och förskoleklassen inför beslut om barnets skolstart. Det är viktigt att ta vara på och respektera den kompetens som finns hos personalen i förskolan och förskoleklassen att bedöma barns behov och förutsättningar. Materialet bör även problematisera och tydliggöra förskolans, förskoleklassens, och fritidshemmets olika uppdrag 3 Svarsfrekvenser från webbenkäten redovisas i kapitel 5. Stöd till föräldrar m.m. Utredningen har i samtal med erfarit att föräldrar har bristfällig information om vilken verksamhet som ska bedrivas och vilka krav de kan ställa på verksamheterna utifrån skollagen och läroplanerna. Det finns behov av att tydliggöra verksamheternas syfte, med betoning på verksamheternas uppgift att anpassas efter elevernas förutsättningar och behov. Informa- tionsmaterial till föräldrar har tidigare tagits fram av (2007 och 2009e) vad gäller förskolan och fritidshemmet. Av materialet bör därutöver framgå att forskningen inte ger entydiga svar på frågan om skolstartsålder och effekter på elevers kunskapsutveckling och sociala utveckling, men att det saknas vetenskapligt stöd för att rekommendera tidig skolstart. Det bör också framgå att i en verksamhet präglad av förskole- pedagogik är gynnsam för barnets kognitiva och sociala utveckling också i ett längre perspektiv. Föräldrars kännedom om möjligheten att välja en tidigare eller senare skolstart samt kännedom om verksamheternas uppdrag ska vara likvärdig oavsett deras bakgrund. Informationsmaterialet bör därför även göras tillgängligt på andra språk än svenska. Ett stort antal utredningar och propositioner har behandlat frågor om samverkan och integration och visat på statens intentioner (se t.ex. SOU 1974:53, prop. 1995/96:206, prop. 1997/98:6, SOU 1997:21). blev förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg en del av utbildningssystemet och verksamheternas pedagogiska roll betonades. I den sammanhållna skolan blir övergångarna mellan och inom de olika verksamhetsformerna av stor betydelse. För att eleven ska uppleva kontinuitet och progression i lärandet krävs att den enskilde har kunskap om utbildningsmålen i andra verksamheter än den egna. En viktig kvalitetsaspekt är att säkerställa att alla inom förskole- och skolverksamheten samverkar för att ge den enskilde eleven bästa möjliga förutsättningar för att nå de nationella målen. Vad gäller övergångar och skolbyten handlar det om att utarbeta goda rutiner och strategier, men dessutom att föra ett innehållsmässigt resonemang om över- gripande mål, kunskap och värdegrund etc. (2000). Stöd till föräldrar m.m. Förskoleverksamheten ska utgå från varje barns behov (8 kap. 2 § första stycket skollagen). Enligt förskolans läroplan (Lpfö 98)4 ska barnen erbjudas en god pedagogisk verksamhet, där omsorg, fostran och lärande bildar en helhet. Vidare ska förskolan vara ett stöd för familjerna i deras ansvar för barnens fostran, utveckling och växande. Förskolans uppgift innebär att, i samarbete med föräldrarna, verka för att varje barn får möjlighet att utvecklas efter sina förutsättningar. Den pedagogiska verksamheten ska anpassas till alla barn i förskolan. Målen i förskolans läroplan anger inrikt- ningen på förskolans arbete och därmed också den önskade kvali- tetsutvecklingen i förskolan. Däremot finns inga mål för det enskilda barnet, till skillnad från i , utan de är formu- lerade som mål för verksamheten. Målen är formulerade i vida och generella termer. Eftersom målen inte anger nivåer för barns förmågor eller prestationer är det inte heller det enskilda barnets resultat som ska bedömas eller utvärderas. Det är i stället verk- samheten och arbetet i förskolan som ska följas upp och utvärderas i förhållande till hur väl förskolan lever upp till målen utifrån givna ramar och förutsättningar. I riktlinjerna som anges för arbetslaget ska det fortlöpande föras samtal med barnens föräldrar om barnets trivsel, utveckling och lärande både i och utanför förskolan samt genomföras utvecklings- samtal. Av förskolans läroplan framgår dessutom att förskolan ska sträva efter att: nå ett förtroendefullt samarbete med förskoleklassen, skolan och fritidshemmet för att stödja barnens allsidiga utveckling och lärande i ett långsiktigt perspektiv. Samarbetet skall utgå från de nationella och lokala mål och riktlinjer som gäller för respektive verksamhet. När barnets övergång till de nya verksamheterna närmar sig har förskolan den särskilda uppgiften att finna former för att avrunda och avsluta förskoleperioden. Vid övergången till nya verksamheter skall särskild uppmärksamhet ägnas de barn som behöver särskilt stöd. (Lpfö 98, avsnitt 2.5) Arbetslaget i förskolan ska därmed utbyta kunskaper och erfaren- heter med personalen i förskoleklass, skola och fritidshem och samverka med dem. Därtill tillsammans med personal i 4 En ny förordning, förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 1998:16) om läroplan för förskolan, utfärdades . Förordningen träder i kraft . Stöd till föräldrar m.m. förskoleklassen, skolan och fritidshemmet uppmärksamma varje barns behov av stöd och stimulans. Förskolereformen , dvs. då förskolan fick en läroplan och blev det första steget i det samlade utbildningssystemet för barn och ungdom, utvärderades . Därvid fann man att läroplanen hade fått ett starkt genomslag och bidragit till en utveckling och fördjupning av arbetet inom läroplanens olika målområden. Bland annat framkom det att medvetenheten hade ökat bland ledningsansvariga, rektorer och personal om att för- skolans läroplan endast innehåller strävansmål och att enskilda barns resultat inte ska utvärderas. Dessutom framkom att sam- verkan mellan förskola och hem på olika sätt verkade ha vidareutvecklats och rollerna tydliggjorts. Förskolans uppdrag har blivit tydligare i och med läroplanens införande. Mycket tyder på att förskolans legitimitet har ökat gentemot föräldrarna. Däremot tycktes samverkan med förskoleklass, skola och fritidshem inte ha utvecklats i någon större omfattning. Detta trots att verk- samheterna oftare organiseras inom samma enhet med gemensam chef. visade resultaten att förskolan har fått en ökad betydelse som skolförberedande. Uppdraget har också blivit snävare med en större betoning på språkutveckling. Vidare kart- läggs och bedöms barns utveckling, prestationer och färdigheter i ökad omfattning, en utveckling som knappast ligger i linje med reformens intentioner (2008b). Det finns dock relativt lite forskning på de bedömnings- och testmaterial som används i förskola och skola varför det är av vikt att resa frågan om dessa material är forskningsbaserade och bygger på vetenskaplig grund (2010a). Förskoleklassen ska stimulera elevernas utveckling och lärande och förbereda dem för fortsatt utbildning. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Förskoleklassen ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap (9 kap. 2 § skol- lagen). Särskilt stöd ska ges till barn som behöver det (se 3 kap. 2 § och 6–7 §§ skollagen). ska ge eleverna kunskaper och värden och utveckla elevernas förmåga att tillägna sig dessa. Utbildningen ska utformas så att den bidrar till personlig utveckling samt förbereder eleverna Stöd till föräldrar m.m. för aktiva livsval. Den ska ligga till grund för fortsatt utbildning. Utbildningen ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap och ge god grund för ett aktivt deltagande i samhällslivet (10 kap. 2 § skollagen). Särskilt stöd ska ges till elever som har svårigheter i skolarbetet (3 kap. 2 § och 6–12 §§ skollagen). Förskoleklassen och skolan ryms inom samma läroplan, läro- planen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet (Lpo 94). Av läroplanen (Lpo 94, avsnitten 2.5 och 2.8) framgår lärarens och rektorns ansvar för övergång och samverkan. Läraren ska utveckla samarbetet mellan förskoleklass, skola och fritidshem, utbyta kunskaper och erfarenheter med personalen i förskolan och i gymnasieskolan samt i samarbetet särskilt uppmärksamma elever i behov av särskilt stöd. Rektorns ansvarar för att det utvecklas samarbetsformer med förskoleklassen, skolan och fritidshemmet för att stödja varje elevs mångsidiga utveckling och lärande, samt för att samverkan kommer till stånd med förskolan för att skapa förutsättningar för en samsyn och ett förtroendefullt samarbete. 10.4.3Stöd för samverkan vid övergångar Mitt förslag: ska ges i uppdrag att ta fram ett stödmaterial som kan användas i diskussioner i arbetslag och mellan personal i olika verksamheter, skolledare och förskole- chefer i frågan om samverkan. I kunskapsöversikt (se bilaga 5) påtalas sam- verkansdilemman mellan förskola, förskoleklass, skola och fritids- hem. Forskning visar att det saknas gemensamma plattformar för formella och informella möten som krävs för en varaktig samverkan och integration, vilket resulterar i att elever möter en diskontinuitet vid övergångar. Detta är inte i linje med de statliga intentionerna. De statliga intentionerna kring samverkan skulle behöva tydliggöras genom att ett stödmaterial tas fram av . Materialet ska kunna användas i diskussioner i arbetslag och mellan personal i de olika verksamheterna samt av skolledare och förskole- chefer i frågan om hur de samverkar och hur samverkan kan utvecklas. Stöd till föräldrar m.m. Stödmaterialet ska ta sin utgångspunkt i de nationella styr- dokumenten och lyfta relevanta frågeställningar. Materialet ska ge hjälp att problematisera och lyfta blicken. Det ska också pekas på de olika regler för sekretess som gäller i förskola respektive förskoleklass och grundskola. Det är även viktigt att notera att sekretessbestämmelser kan ändras . I föreliggande kapitel redovisas beräkningar av de statliga kostna- derna för att genomföra, följa upp och utvärdera en försöks- verksamhet samt för de insatser som föreslås oberoende av en försöksverksamhet. Därefter redovisas huvudmännens kostnader för att delta i en försöksverksamhet. Beräkningarna baseras, om inget annat anges, på underhandsuppgifter från om kostnader för likartade insatser. Statliga kostnader vid genomförande av en försöksverksamhet utgörs av kostnader för ledning, samordning och informationsinsatser, kostnader för lärarfortbildning samt upp- följning och utvärdering. I tabell 11.1 redovisas vid vilka år statliga medel erfordras, med antagandet om att lagen om försöks- verksamheten börjar tillämpas fr.o.m. . Tabell 11.1 År när statliga medel erfordras För ledning, samordning och informationsinsatser krävs personal- resurser framför allt till . För de fortbildningsinsatser som föreslås behövs statliga medel främst –2016. Medel för uppföljning och utvärdering krävs , dock främst –2015, fram t.o.m. att de sista eleverna i försöksverksamheten har lämnat årskurs 3 samt ytterligare för sammanställning av resultaten. 11.1.1Ledning, samordning och information Mitt förslag: För ledning, samordning och informationsinsatser ska tillföras sammanlagt ca sex miljoner. Jag har föreslagit att ska ansvara för ledning och samordning av försöksverksamheten samt för erforderliga informa- tionsinsatser. De arbetsmoment som har redovisats i avsnitt 8.7.1 kan uppskattas kräva i genomsnitt drygt en halv årsarbetskraft under , motsvarande sammanlagt ca . Behovet av personalresurser är emellertid störst i inledningsfasen. I beräkningarna ingår också medel för teknisk utrustning och tryckkostnader i anslutning till informa- tionsinsatserna. Med den föreslagna tidtabellen för försöks- verksamheten bör medel tillföras enligt sammanställningen i tabell 11.2. Tabell 11.2 Fördelning av medel för ledning, samordning och informationsinsatser över perioden –2017 (tusental kronor) Mitt förslag: ska tillföras sammanlagt för lärarfortbildning i anslutning till försöksverksamheten. Jag har föreslagit att rektorer på de skolor som deltar i försöksverksamheten ska se till att berörda lärare genomgår en I första hand avses de lärare som har huvudansvar för elevernas undervisning i att läsa, skriva och räkna . Löne-, vikariats- och resekostnader m.m. för de deltagande lärarna ska bestridas av respektive huvudman. För att beräkna kostnaderna för fortbildningsinsatserna måste ett antal antaganden göras. Antalet lärare som kan komma i fråga för en fortbildning beror i första hand på antalet elever i försöksverksamheten. En försöks- verksamhet bör pågå och omfatta ca 2 500 elever per läsår samt en kontrollgrupp. Med en klasstorlek om 20 elever kan antalet klasser i försöket antas uppgå till ca 125 per läsår. Med antagandet om att varje klass berör 1,5 lärare i genomsnitt, kommer totalt ca 750 lärare att beröras. Fortbildningens omfattning föreslås motsvara en veckas hög- skolestudier på heltid med ca 20 lärarledda lektioner. Med antagandet om att ca 30 lärare deltar vid varje utbildningstillfälle behöver fortbildningen anordnas vid ett tjugotal tillfällen under försöket. Under dessa antaganden blir kostnaden ca . Tabell 11.3 redovisar fördelningen av medel för dessa kostnader över perioden –17. Tabell 11.3 Fördelning av medel för lärarfortbildning över perioden – 2017 (tusental kronor) Betydande delar av fortbildningen bör kunna ske på distans. Om utbildningen anordnas som distansutbildning kan lärarkostnaderna reduceras, men i stället tillkommer bl.a. kostnader för handledning. Totalkostnaden för staten påverkas erfarenhetsmässigt därför endast marginellt. Om fortbildningen genomförs som distans- utbildning kan däremot löne-, vikariats- och resekostnaderna för huvudmännen reduceras. Mitt förslag: ska tilldelas sammanlagt ca för uppföljningen och utvärderingen av försöks- verksamheten. Jag har föreslagit att ska samordna och leda uppföljningen och utvärderingen av försöksverksamheten. För genomförandet av hela den omfattande uppföljnings- och utvärderingsinsatsen och av den successiva redovisningen, bör medel för en halv årsarbetskraft beräknas. Resursbehovet är inte jämt fördelat . Inledningsvis krävs mer omfattande resurser för att planera verksamheten samt för att utveckla uppföljnings- och utvärderingsinstrument. En samlad redovisning bör ske efter det att de sista eleverna som har berörts av försöket lämnat årskurs 3. behöver avsättas för detta arbete. Uppföljningen och utvärderingen föreslås, som redovisats i avsnitt 7.7, inkludera observationsstudier av verksamheten i klass- rummet. För att uppskatta kostnaden för observationsstudier används uppgifter från två av Skolinspektionens kvalitets- granskningar: moderna språk samt engelska i , vilka innefattade klassrumsstudier och som genomfördes respektive 2010. Kostnaden för vardera granskning var ca . Mot bakgrund av att försöksverksamheten avses beröra ett större antal lärare, som dessutom behöver observeras , uppskattas kostnaden för observations- studierna till ca . Tyngdpunkten ligger –15. Medel för uppföljning och utvärdering skulle därmed behöva fördelas över perioden –19 enligt sammanställningen i tabell 11.4. Tabell 11.4 Fördelning av medel för uppföljning och utvärdering över perioden –2019 (tusental kronor) Som tidigare nämnts kan en försöksverksamhet komma att ge ett rikt material för longitudinella studier, bl.a. av sambanden mellan skolstartsålder och studieresultat samt social utveckling. Behovet av ökad kunskap baserad på svenska förhållanden är, som framgår av kunskapsöversikterna, påtagligt. Medel, utöver vad som här föreslås, bör därför avsättas för sådan forskning i anslutning till försöksverksamheten. 11.1.4Insatser oberoende av en försöksverksamhet Mitt förslag: ska tillföras för att ta fram allmänna råd, informations- och stödmaterial. Jag har föreslagit att ska ta fram allmänna råd för verksamheten i förskoleklassen och ett informationsmaterial om de bestämmelser som reglerar skolstart och skolgång (se kapitel 6). Jag har också föreslagit att ska ta fram ett stödmaterial inför skolstarten riktat till föräldrar. Vidare förordas utveckling av ett stödmaterial riktat till skolledare och lärare om samverkan mellan verksamhetsformerna för att underlätta barnens övergång mellan förskola, förskoleklass och grundskola (se kapitel 10). Dessa material bör tas fram oberoende av om en försöks- verksamhet med flexibel skolstart kommer till stånd eller inte. Kostnader för att ta fram dessa informations- och stödmaterial kan uppskattas till . I kostnadsberäkningen inkluderas personalkostnader, kostnader för eventuell översättning samt tryckkostnader. Medverkan i försöksverksamheten är frivillig för huvudmännen. Det innebär att staten inte har någon skyldighet att ersätta kommunerna för de kostnader som följer av ett deltagande. I de diskussioner utredningen har haft med kommuner som tidigare ansökt om att få införa försöksverksamhet med flexibel skolstart, har det framkommit att ett försök skulle medföra vissa kostnader för kommunerna. I (2004a) svar till regeringen redovisades kostnadsberäkningar för hur de olika verksamheterna skulle påverkas vid ett generellt införande av flexibel skolstart. Beräkning- arna avsåg skolstart både vid höst- och vårtermin samt successiv start. helhetsbedömning var att kostnaderna skulle bli förhållandevis oförändrade, men att kostnaderna var beroende av hur länge barn vistades i de olika verksamhetsformerna. I avsnitt 11.2.2 beräknas kostnader som uppkommer vid en omfördelning av barn mellan olika verksamhetsformer med anledning av en försöksverksamhet med den omfattning som föreslagits. 11.2.1Direkta kostnader för deltagande Beräkningarna i betänkandet utgår från att en relativt liten andel föräldrar kommer att välja att utnyttja möjligheten till flexibel skolstart och att de berörda barnen går in i befintliga klasser med höstterminsstart. Detta har också setts som huvudalternativet för de kommuner som har ansökt om försöksverksamhet. Skulle emellertid intresset bli stort, så att klasser inte fylls eller särskilda klasser med vårterminsstart behöver inrättas, kan huvudmännens kostnader bli betydande. Huvudmännens kostnader är annars främst kopplade till lärarnas deltagande i fortbildningen. Eftersom även lärarnas medverkan i försöket bygger på frivillighet bör man kunna räkna med att någon del av fortbildningen kan ske på fritid, särskilt om utbildningen delvis sker på distans. Detta är emellertid ytterst en fråga för överenskommelse mellan arbetsgivare och arbetstagare. Huvudmännens medverkan vid uppföljningen och utvärder- ingen av försöksverksamheten kommer att kräva vissa resurser, vilka främst är kopplade till insamling och rapportering av data. Dessa insatser kan emellertid antas vara av begränsad omfattning. Det kan ligga i den enskilda kommunens eller skolans intresse att komplettera uppföljningen och utvärderingen av försöks- verksamheten med egna lokala insatser. Erfarenhet från andra projekt inom skolans område visar att detta är relativt vanligt. Det handlar då om frivilliga initiativ där budgeten avgörs på lokal nivå. Huvudmännen ska på lokal nivå sprida information till föräldrar om försöksverksamheten och möjligheterna att börja skolan flexibelt. ska tillhandahålla ett nationellt informations- material, men kompletterande lokalt material blir med största sannolikhet också aktuellt. 11.2.2Omfördelning av barn mellan verksamhetsformerna Min bedömning: Omfördelning av barn mellan förskola, förskoleklass, grundskola och fritidshem kommer sannolikt att innebära en besparing för huvudmännen. En försöksverksamhet med höst- och vårterminsstart kommer att innebära att ett litet antal barn kommer att omfördelas mellan förskolan, förskoleklassen, och fritidshemmet. Jag har i avsnitt 8.6.2. förslagit att en försöksverksamhet ska omfatta tre läsår med sammanlagt ca 7 500 elever. Antalet elever som antas utnyttja den möjliga flexibiliteten förväntas emellertid bli litet och effekterna i den enskilda kommunen bli små. Innan förskoleklassen infördes var av eleverna (motsvarande ca 10 000 elever) eller yngre i årskurs 1. /10 var drygt en procent eller 1 300 elever eller yngre. Det kan därför vara rimligt att anta, att av föräldrarna kommer att utnyttja möjligheten till tidigare eller senare skolstart för sitt barn. I följande beräkning komplet- teras detta antagande med att det i stället blir av föräldrarna som tillvaratar möjligheten till flexibilitet. Det innebär att 85, av föräldrarna förutsätts välja reguljär tidpunkt för skolstart, dvs. att deras barn börjar på höstterminen det kalenderår de fyller . Beräk- ningarna i det följande baseras på några förenklade antaganden, som dock inte bör ses som prognoser för hur föräldrarna kommer att välja. Ett första antagande är att elever med såväl reguljär tidpunkt för skolstart som flexibel skolstart går två terminer i förskoleklass innan de börjar , dvs. att alla barn som börjar skolan tidigare än reguljär skolstart går via förskoleklassen. Ett andra antagande är att elever som börjar skolan flexibelt fördelas jämt mellan höstterminsstart det kalenderår barnet fyller , vårterminsstart det kalenderår barnet fyller och vårter- minsstart det kalenderår barnet fyller . Ett tredje antagande är att alla elever skrivs in i fritidshem. I de beräkningar som redovisas i tabell 11.5 används den nationella genomsnittskostnaden per inskrivet barn/elev i förskola, förskoleklass, grundskola och fritidshem för år 2008.1 Att använda genomsnittskostnaden innebär en förenkling, eftersom variationen mellan kommunerna är betydande. Den faktiska kostnaden per barn/elev i de berörda åldrarna är sannolikt andra än genomsnitt- kostnaderna för verksamheten. Sålunda är troligtvis kostnaden för femåringar i förskolan respektive elever i lägre än den använda genomsnittskostnaden för förskola och grundskola. Det innebär att den besparing som redovisas sannolikt är överskattad. Beräkningarna omfattar försöksverksamhetens alla 7 500 elever. I tabellen jämförs kostnaderna för olika antaganden 1 , officiella statistik. om utnyttjande av flexibel skolstart med kostnaden för reguljär skolstart. Tabell 11.5 Känslighetsanalys av totalkostnaden för reguljär skolstart jämfört med olika antaganden om utnyttjande av flexibel skolstart (tusental kronor) I jämförelse med reguljär skolstart (dvs. barn som börjar på höstterminen det kalenderår barnet fyller ) skulle en försöksverksamhet med den omfattning som här föreslås och de antaganden som görs innebära en kostnadsbesparing för huvud- männen mellan nio och . Besparingen hänför sig till att förskolebarn redan börjar i förskoleklassen, som i genomsnitt har en lägre kostnad än förskolan.