sou · GYB395 · 2010-12-16 00:00:00 — Under har det till stöd för barn och unga bildats en rad verksamheter med multikompetenta team över profes- sionsgränser och sektorsgränser, vilka ibland kallas gränsöver- skridande team. Några har funnits och är fasta verksamheter i en linjeorganisation. har olika huvudmän delat på resurserna med utgångspunkt i respektive parts eget upp- drag. Det finns också verksamheter där olika parter samlokaliserar sig tillsammans under ett tak kring ett gemensamt syfte. Här redovisas ett antal exempel på sådana verksamheter. Inom den första gruppen nämns två verksamheter som riktar sig till alla barn (universell nivå). Nästa grupp av exempel är verksamheter som ger individuellt stöd till riskgrupper, dvs. barn och unga som antingen far illa eller riskerar att fara illa. Avslutningsvis beskrivs två exempel som inte låter sig kategoriseras på samma sätt, ett från en större kommun och ett från en mindre. Beskrivningarna är relativt korta och följer samma ordning: Målgrupp, problematik och syfte samt vilka professioner som ingår i teamet. Verksamheter som riktar sig till alla Familjecentraler riktar sig till barn 0–tillsammans med deras föräldrar. Syftet är att främja en god start i barnets liv genom att olika yrkeskategorier arbetar gemensamt kring barnfamiljen med förebyggande och stödjande insatser. Vid behov bygger de en stödstruktur runt familjen, stöttar föräldrar och försöker fånga upp barnet . Förutom barnmorskor, sjuk- sköterskor, förskollärare och socialsekreterare kan det även finnas familjerådgivare, fritidsledare, psykologer och läkare. Verksamheter som samordnar sig är öppen förskola, mödrahälsovård, barn- hälsovård och socialtjänst. benämns verksamheten även Familjecentrum eller Familjens hus. Ungdomsmottagningar riktar sig till unga från 12–upp till 20–. Målet är att främja fysisk och psykisk hälsa, stärka Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? ungdomar i identitetsutvecklingen så att de kan hantera sin sexualitet samt att förebygga oönskade graviditeter och sexuellt överförbara infektioner. De har både individinriktad verksamhet med mottagningar och utåtriktad med besök av skolklasser. Det finns även en webbsida för Ungdomsmottagningarna dit ungdomar kan vända sig med frågor som rör hur det är att vara ung. De yrkesgrupper som arbetar på mottagningarna är framför allt barnmorskor, läkare, kuratorer och psykologer. En del mottagningar har också sjuksköterskor, manliga, som har hand om så kallade killmottagningar. Individuellt stöd till riskgrupper När det finns misstanke att ett barn varit utsatt för allvarligt brott, som övergrepp eller misshandel, finns numera Barnahus. Syftet är att barnet inte ska behöva ha kontakter med polis, åklagare, rättsmedicin, socialtjänst och barnpsykiatri på olika platser utan istället bara behöva komma till ett ställe. Målet är att genomföra bättre utredningar, en effektivare rättsprocess och framför allt ge ett bättre stöd och skydd för det utsatta barnet. Samverkande myndigheter är , Rikspolis- styrelsen, och . ALMA-team har byggts upp kring barn till föräldrar med psykisk sjukdom. Verksamheten har utvecklats i . De här barnen har varit relativt osynliga, trots sin svåra uppväxtmiljö och sårbarhet, då fokus främst har inriktats på stöd till de vuxna och deras problematik, ett förhållande som ALMA- teamen vill förändra. Delaktiga verksamheter är , barn- och vuxenpsykiatrin, mödra- och barnhälsovården samt förskolan och skolan. VITS (Vardagsnära Samverkan) vänder sig till barn och unga som har svårigheter med koncentration och uppmärksamhet vilket kan antas ha en neuropsykiatrisk grund, till exempel ADHD eller annat. Verksamheten byggdes ursprungligen upp i . Syftet med verksamheten är att barnets behov ska upptäckas , att det finns ett aktivt samarbete med föräldrarna och att vardagsnära insatser ska initieras för familj, förskola och skola. VITS-teamen består av samordnare, psykolog, specialpedagog, barnpsykiater, logoped, arbetsterapeut, sjuk- gymnast och socialsekreterare. Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? Skolnärvaroteam, Skolteam, Resursteam, ELIS-team, Rebus- team eller Mobila team vänder sig till barn och unga i grund- skoleåldern. Teamen kopplas in när frånvaron blivit omfattande, eller då tidigare insatser på inte fungerat. sker detta via den egna skolan, men det kan även vara BUP eller som upptäckt frånvaroproblematik under en utred- ning och tar initiativ till samverkan kring lösningar och gemensamma insatser. I stödet kring eleven kan även aktörer kring barnets fritid bjudas in som idrottsföreningar, frivillig- organisationer eller kyrkan. Huvudmannaskapet varierar, antingen är teamet knutet till endera socialförvaltningen eller utbildnings- förvaltningen, eller annars har de ett gemensamt ansvar. kan även ingå som part i det delade ansvaret. Professioner som ingår är specialpedagog, socionom, psykolog men också socialpedagog, familjeterapeut och fritidspedagog. Navigator, Min Framtid, , Second Chance m.fl. riktar sig till ungdomar . Några av verksamheterna sträcker sig till och en av dem ända upp till . Det övergripande syftet är att utifrån kriterier stötta ungdomar ut i arbetslivet genom att skapa förut- sättningar för ekonomiska, sociala och jämlika levnadsvillkor, men också att se till att inte någon hamnar i rundgång mellan olika system och myndigheter. Bakgrunden är propositionen Makt att bestämma – rätt till välfärd och föregående utredning Unga Utanför som kartlade gruppen ungdomar i åldern 16–24-år vilka varken studerar, arbetar eller har någon annan känd sysselsättning.91 antog förslaget i propositionen om att införa en ändring i skollagen så att hemkommunen skulle åläggas en uttrycklig skyldighet att följa upp hur ungdomar mellan är sysselsatta.92 Det s.k. kommunala uppföljningsansvaret har förts över till nya skollagen och heter där det kommunala informations- ansvaret.93 Samverkande parter i dessa verksamheter är , , Arbetsförmedling, Försäkringskassa, lokala näringslivet, föreningslivet och ibland även BUP. Makt att bestämma – rätt till välfärd Prop. 2004/05:2. 92I propositionen konstaterades det även att personuppgifter måste samlas in och bearbetas för att kommunerna ska kunna fullfölja sitt ansvar. Det framhölls att hänsyn bör tas till den unges integritet eftersom syftet med lagstiftningen inte är att kontrollera utan att säkerställa att berörda erbjuds individuella åtgärder. 29. kap, 9 §. Information om icke skolpliktiga elever. Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? mesta finns det en koordinatorperson som möter den unga personen enligt tanken en dörr in. var från början ett projekt som initi- erades av Europeiska Kommissionen för att bekämpa ungdoms- arbetslöshet. Det vände sig till ungdomar i åldern 20–som saknar betyg och kvalifikationer och därför riskerar att hamna utanför arbetsmarknaden. I har sedan starten bara omfattat 17–20-åringar, men senare har verksamheten breddats så att även långtidsarbetslösa 20–24-åringar får plats. Utökningen finansieras av samordnings- förbund, där , , arbets- förmedlingen och ingår. UNiK står för Unga Nya i Kommunen och riktar sig till nyan- lända ungdomar i . Under läser de svenska på förmiddagarna medan eftermiddagarna ägnas åt introduktion i det nya landet och kommunen med stöd av en coach som talar deras modersmål. Därefter förs de över till Sfi eller IVIK.94 Exempel från stor kommun Med målet att skapa goda förutsättningar för en optimal skolgång för familjehemsplacerade barn utvecklade sitt sam- verkansarbete med SkolFam, som står för skolsatsning inom familjehemsvården.95 Med erfarenheter från uppföljning och utvärdering av SkolFam har samverkan fortsatt kring andra identi- fierade riskgrupper som flyktingbarn och barn i familjer med lång- varigt ekonomisk bistånd. deltar i SKL:s projekt och kom- munen planerar, på grundval av sina erfarenheter från ovan beskrivna samverkan, att bygga utbildningstjänster som följer grundtankarna i preventionsnivåerna. På den universella nivån befinner sig dagens reguljära utbildningstjänster (förskola, grund- skola, särskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola). På den selektiva nivån vill de bygga anpassade utbildningstjänster och på den indi- kerade nivån komplexa utbildningstjänster. Tanken är att systemet ska vara stabilt och bygga in långsiktighet som barnet 94IVIK är en förkortning för Introduktionsutbildning för nyanlända elever inom ramen för gymnasieskolans individuella program 95SkolFam lyfts fram i Social rapport ,. s. 260. Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? eller ungdomen flexibelt ska kunna röra sig mellan nivåerna bero- ende på det aktuella behovet av stöd. Exempel från liten kommun I ett antal kommuner samordnas socialförvaltningens insatser för barn och unga med utbildningsförvaltningens insatser för barn i behov av särskilt stöd. De bildar en egen verksamhet som arbetar på uppdrag av socialnämnden och utbildningsnämnden. var bland de första kommunerna i landet som utvecklade ett sådant arbete. Målet för Resurscentrum i är att kraftsamla i ett gemensamt stöd för barn och unga 0–och deras familjer enligt grundtanken att verksamma, bildligt talat, ska slå en ring runt familjen och barnet i stället för tvärtom, att barn och familj ska skickas runt till olika institutioner. Verksamheten arbetar med individuella insatser riktade till barn och ungdomar, med stöd till föräldrar, med undervisning, med stöd till personal samt med verksamhetsutveckling. De utreder behov, planerar och genomför insatser som oftast bygger vidare på barnets nätverk vilket anses särskilt viktigt att ta vara på. Teamet består av socionomer, special- pedagoger, psykolog, skolsköterskor och skolläkare, personal från barn- och ungdomsteamet med flera. 5.7Samhällsekonomiska analyser av tvärsektoriell samverkan En fråga som ofta uppkommit i utredningsarbetet är att det ekonomiska styrmedlet ettårsbudgetar kan bli ett hinder för samverkan över sektorsgränser därför att de begränsar långsiktiga lösningar. Osäkerheten om det finns medel nästa budgetår för pågående insatser eller om de uteblir leder till avbrott i arbetet. Kontinuitet är en avgörande faktor, enligt forskning, för att nå goda resultat vid insatser för barn och unga i utsatta situationer.96 I synnerhet efterlyser man en gemensam budget för samverkan kring barn och unga med stora sammansatta behov. Förslag har väckts om att parterna förenat ska avsätta medel i en gemensam social investeringsbudget eller en social investeringsfond. 96 (2003). Barn i riskzon. Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? Förebyggande arbete inom verksamhetsområdet kan ge lång- siktiga samhällsekonomiska vinster när man anlägger ett tvär- sektoriellt perspektiv, visade , och i sin gemensamma rapport långsiktigt! Den fick stort genomslag ute i landet och efterföljare i många projekt vilka beskrivs nedan. En fråga som aktualiserats är att det saknas gemensamma nyckeltal för att kunna följa upp och påvisa om ett förebyggande arbete har potential att ge långsiktiga samhällsekonomiska vinster och vilka ramfaktorer som bör gälla i förekommande fall. Grundsynen att det lönar sig ekonomiskt att satsa på tidiga stödinsatser för barn och unga i olika svårigheter har framförts i flera sammanhang i s.k. cost-benefit beräkningar från bl.a. Brå. gav förutom argument för tidiga insatser även stöd med en samhällsekonomisk modell för beräkning av kostnader i arbetet med barns och ungas psykiska hälsa. Kortsiktiga kostnader för insatser ställs mot insatsernas effekter och de långsiktiga samhällsekonomiska vinster som dessa i sin tur ger upphov till. Som en direkt följd av rapporten inledde ett nationellt projekt med målet att pröva och tillämpa modellen i fyra kommuner. å sin sida startade projektet långsikt som resulterade i en rapport . kopplade en socioekonomisk analys till sitt nationella samverkansuppdrag och SKL tillämpar modellen för kostnadsberäkningar i sitt pågående projekt . Det är svårt att ge en allsidig bild av gensvaret ute i kommunerna. För mer information om arbetet lokalt ute i landet hänvisas till de angivna noterna. Texten nedan följer ovanstående beskrivning av händelseförloppet sedan Tänk långsiktigt-rapportens utgivning. Avslutningsvis presenteras två forskare vid marknadspolitisk utvärdering (IFAU) och livsforskning. Med utgångspunkt från teorin om humankapital beskriver de behovet av att investera i barnets humankapital och att bygga upp det tidigt eftersom detta får stora konsekvenser längre fram i livet. Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? Som en direkt följd av rapporten långsiktigt initierade Stiftelsen ett forsknings- och utvecklings- projekt till vilket de knöt forskarna , båda ekonomie doktorer.97 Syftet var att dels utveckla kunskap kring vilka förändringar som krävs för att skapa hållbara samverkansformer mellan kommun och landsting, och dels att pröva nya modeller för styrning som stödjer ett gränsöverskridande arbetssätt. Det visade sig vara ovanligt att personal från olika enheter har gemensamma dialoger i budgetarbetet eller diskuterade tillsammans vad man kan göra för den gemensamma målgruppen. Dagens styrsystem bygger på principer som motverkar en helhets- syn i arbetet med barn och ungdomar.98 Bland lärdomarna märks vikten av tvärgående dialoger i budgetprocessen. Det krävs nya beräkningsmallar för att gränsöverskridande dialoger ska finnas med i budgetarbetet och kopplas till ekonomiska termer. Dessutom bör belöningssystemen tas fram som inte bara har fokus på den egna enheten. drar slutsatsen att förebyggande insatser lönar sig, därför att det vanligtvis blir dyrare att sätta in resurser i en senare fas. Ett exempel som nämns är en ungdoms- mottagning i projektet. Ungdomsmottagningar mäter ofta sin framgång med antal besök. Det gällde även den här specifika ungdomsmottagningen, som hade brottats med problemet att antalet besök ökade kraftigt. Ekonomer från de olika förvaltningarna i kommunen bjöds in till ett möte. Det visade sig att man hade ansett sig tvingade att välja bort informationsinsatser ute i skolorna för att förebygga tonårsaborter därför att det saknades resurser. Ändå fanns det ett tydligt samband mellan information och antalet aborter. När kostnaderna sedan vägdes mot varandra blev det ganska uppenbart att information var ett förhållandevis billigt sätt att angripa problemet. Lösningen blev att socialtjänst, skola och ungdomsmottagningen delade på notan. gav återigen ut en rapport där fortsatta erfarenheter ute i landets kommuner beskrivs.99 Där 97De fyra kommuner ingick i det s.k. ProG-projekt tillsammans med två landsting 98Stiftelsen (2007). Gränsöverskridande ledarskap och styrning - Förutsättningar för preventivt arbete med barn och ungdomar. 99Stiftelsen (2009). Om hur vi hjälper barn och om klok samhällsekonomi. Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? intervjuas bland annat ekonomichef från social- tjänsten i . I nedan citat ur den angivna rapporten reflekterar hon över problemet med att det ofta saknas utvär- deringar av resultat och effekter av förebyggande arbete.100 -Vi ska arbeta långsiktigt. Ekonomin är inte överordnad allt, i stället är det resultaten av det arbete vi gör som räknas. Det viktiga är att veta effekterna och likaså hur mycket det har kostat. dröm är att man ska se barn och ungdomar som investeringar för samhället. Att bygga hus och vägar är, självklart, investeringar medan stödet till barn och unga ses som kostnader, driftskostnader. -Ettårsbudgetar är förödande eftersom barn kan behöva uppbackning för att klara skolan så att de senare får jobb och ett bra liv. Hon gör en jämförelse. När en kommun påbörjat ett bygge fullföljer man det. Det är ytterst sällan man lämnar bygget ofärdigt. För behandlingsarbete, däremot, kan det fattas pengar i nästa budget. är det slöseri med resurser att inte fullfölja stödet till olika målgrupper. Då är man på ruta noll igen. Med utgångspunkten att det finns behov av en ökad helhetssyn kring barn och unga har tagit fram en rapport om resursfördelning och dess relation till ofärd i mål- gruppen.101 Där konstateras att barns och ungas levnadsvillkor och resursfördelning behöver ses utifrån ett samhälls- perspektiv där barn och unga står i fokus snarare än enskilda verksamheter. Landets kommuner skiljer sig avsevärt åt när det gäller sats- ningarna på barn och unga, men också när det gäller hur stor andel unga som lever under problemfyllda förhållanden. I rapporten presenteras sju ofärdsindikatorer och sex riskindikatorer. En fråga som lyfts är hur väl samhället lyckas med målet att ge vård och omsorg på lika villkor så att alla barn ska ha samma möjlighet att få hjälp och stöd i förhållande till sina behov, oavsett kön, ålder, social status, födelseland, bostadsort och andra liknande faktorer. Efter en genomgång av indikatorerna och olika faktorer som påverkar effektiviteten i kommunens verksamhet förs ett resone- mang om svårigheter i analyserna och att det finns ett stort behov 101Socialstyrelsen (2010). Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? av utvecklingsarbete, både när det gäller vad som är bra indikatorer och tillgången på relevant statistik. Ett steg i den riktningen, enligt rapporten, är arbete med att ta fram indikatorer inom öppna jämförelser för den sociala barn- och ungdomsvården. Målet är att förbättra även den officiella statistiken kring insatser för barn och unga. Socioekonomisk analys av samverkansuppdrag För att i något avseende kunna mäta effekterna av samverkans- uppdraget beställde en socioekonomisk analys av projektarbetet.102 Uppdraget genomfördes av nationalekonomerna vilka medverkat i publika- tionen Tänk långsiktigt. Deras analyser och kalkyler innefattar räkneexempel på vad utanförskap kostar samhället och vad samverkansinsatser kan resultera i, ur ett ekonomiskt perspektiv. De visar på att förebyggande insatser, om de är adekvata och effektiva, kan innebära en långsiktig ekonomisk investering. Hur stort belopp de långsiktiga besparingarna kan handla om är svårt att exakt beräkna då det finns ett stort antal variabler.103 Om samhället lyckas hindra ett enda barn eller en ung människa att hamna i framtida utanförskap kan det röra sig om 10–, enligt deras beräkningar. Skulle socioekonomiska bokslut införas i vanliga planeringsmodeller inför beslutsfattande kunde ekonomin fungera som stöd för verksamhetsansvariga vid beslut om före- byggande insatser, enligt nationalekonomerna. Hur mycket marginalisering kan ett välfärdssamhälle bära utan att krackelera? Med hypotesen att det finns strukturella marginali- seringsmekanismer i samhället beräknar de värdet av denna margi- naliseringsprocess. Om en människa hamnar i långtidsarbetslöshet, i långtidssjukskrivning, inom psykiatrin eller kriminalvården får det ekonomiska återverkningar på instanser som arbetsförmedling, försäkringskassa, kommun, landsting, rättsväsende m.fl. men det kanske också uppstår kostnader för försäkringar, förstörelse och polispådrag. För att beräkna värdet av prevention måste kortsiktiga kostnader för insatser vägas mot de långsiktig vinster som insats- erna kan ge. Det som hitintills varit den stora osäkerhetsfaktorn är 102Ingvar och (2009). En socioekonomisk analys av samverkansprojekt. 103Ingvar och hanterar mellan 100-200 varibler när de kartlägger en målgrupp. Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? att de kortsiktiga kostnaderna är säkra till skillnad från de långsiktiga vinsterna vilka måste uppskattas. Förutom de eko- nomiska aspekterna riskerar utanförskapet att skapar en känsla av att inte vara behövd, ett främlingsskap och en inlärd hjälplöshet, understryker de. I sin rapport till beskriver de ett antal kommuner ute i landet som tar sig an de här frågorna inom olika områden. Där finns också en diskuterande del med tankar om hur ett socio- ekonomiskt perspektivet ska kunna användas i det dagliga och strategiska beslutsfattandet. Modellområden och socioekonomiska kostnadsberäkningar Även inom Modellområdesprojekten bedrivs det ett utveck- lingsarbete runt forskning och praktik kring samhällsekonomisk utvärdering av välfärdstjänster. Målet är att skapa förutsättningar för en mer effektiv användning av de resurser som satsas på barn, unga och deras familjer från olika aktörer såsom kommuner, landsting samt statliga, privata och ideella verksamheter. Utvecklingsarbetet består av flera delar. En del handlar om att skapa ett heltäckande underlag kring olika typer av kostnader som uppstått på grund av barn och ungas psykiska ohälsa. I en annan del utvecklar de en lättfattlig metod för att genomföra enkla skatt- ningar av den samhällsekonomiska effekten av ett beslut. I sin forskningsartikel i utredningens delbetänkande inleder , doktor i nationalekonomi, och , docent i nationalekonomi, med att återge tankar från nobelpristagaren och nationalekonomen menar att ett av sam- hällets största marknadsmisslyckanden är att barn föds med olika förutsättningar och utan möjlighet att välja i vilken familj de vill födas. Forskarna betonar att det å ena sidan kan låta kyligt och eko- nomistiskt, men att det i grund och botten handlar om ett effek- tivitetsargument, nämligen att vi har ett gemensamt samhälleligt 104 SOU 2010:64. Se de tidiga tecknen. Livets lotteri och vårt ansvar för de utsatta barnen. Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? ansvar för barns uppväxtvillkor. Detta ska läggas till argumentet om alla barns rättigheter till en god start i livet. De framhåller att satsningar på mödravård, barnavårdscentraler, barnomsorg, skola och skolhälsovård kan alla motiveras utifrån detta samhällsansvar. Barns utveckling och humankapitalbildning har sammanfattats i en modell med kunskaper från bl.a. utvecklingspsykologi, neuro- logi, nationalekonomi och sociologi. Modellen tydliggör hur utveckling och tidig inlärning, liksom hälsa i barndomen får konsekvenser längre fram i livet.105 106Humankapital syftar på individens kunskaper, färdigheter och beteenden, men även psykisk och fysisk hälsa som bidrar till att vi är produktiva och fram- gångsrika på arbetsmarknaden och i privatlivet. En grundläggande tanke i humankapitalteorin är att vi kan investera i och bygga upp vårt humankapital – snarare än att endast se talanger och förmågor som givna och opåverkbara. Färdigheter är avhängiga olika typer av investeringar. I vissa åldrar är det lättare att förvärva vissa färdigheter, vilket innebär att en viss ålder eller utvecklingsfas kan vara helt kritisk för en del personer. Andra färdigheter kan förvärvas lite när som helst. De förklarar hur viktiga egenskaper i processen att bygga upp humankapital bevisar betydelsen och effekten av att stötta utsatta barns utveckling . En förutsättning för att kunna göra detta effektivt, menar de, är att satsa resurser på att systematiskt dokumentera och samla in statistik om vad som görs på barnavårdscentraler (BVC) i skolor och kommuner. Då finns det reella förutsättningar att förvärva lärdomar om vilka insatser som faktiskt fungerar så att samhället kan förebygga och stötta barn och unga i utsatta situationer på ett tidigt stadium. 105Cunha et al (2006). "Interpreting the Evidence on Life Cycle Skill Formation," Handbook of the Economics of Education, . 106Cunha och Heckman (2007). "Formation," , 97(2), s. 31–47. Nya skollagen – stadgar att alla barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt och utifrån sina egna förutsättningar kan tillgodogöra sig en utbildning som ska vara likvärdig (1 kap. 4 och 9 §§). För att nya skollagens skrivningar ska bli verklighet måste skolan se barnens och elevernas behov och kunna tolka dem. Vidare måste skolan agera med adekvata insatser och, när det behövs, ta initiativ till och delta i samverkan både inom skol- väsendet och med externa samhällsaktörer. För att detta ska bli möjligt att uppnå krävs förändringar både på nationell nivå, central nivå och den lokala verksamhetsnivån.