sou · GXB367 · 2010-01-01 00:00:00 — Försvarsmakten bedömer att det inte finns några avgörande åtgärder som kan påskynda leveransen av materielsystemet för att uppnå efterfrågad förmåga. Av vikt är dock att tidigare driftsätta helikoptrar med partikelseparator och ballistiskt skydd. Därefter att möjliggöra att helikoptrarna kan utrustas med vapen- och motmedelssystem, vilket medför att förmågan till sjuktransport kan öka då en som eskort- och understödsplattform till kan utgöra stridsenheten istället för två . bedömer att leveranser av modifierade till Försvarsmakten kommer att ske . 5.9Hot och skyddsåtgärder för helikoptrar Hoten mot helikoptrar kan principiellt uppdelas i dels beskjutning från eldhandvapen och mindre granat- och raketgevär, dels luftvärnsrobotar eller andra kvalificerade luftvärnssystem. I högre konfliktnivåer med motståndare som förfogar över flygstridskrafter kan hoten även utgöras av jaktflyg med olika jaktrobotsystem. I princip i alla potentiella internationella insatser bedöms det föreligga hot från eldhandvapen och granat- och raketgevär i form av t.ex. AK- 4727 och RPG-728. Den vedertagna praxisen beträffande materiella skyddsåtgärder mot detta hot är ballistiskt skydd i helikoptern. Vanligtvis dimensioneras denna mot att skydda mot ammunition och splitter. Försvarsmakten anger att myndighetens inriktning är att helikoptrar som uppträder inom ramen för insatser där dessa hot bedöms föreligga ska vara utrustade med ballistiskt skydd. Den andra typen av hot från luftvärnssystem. Dessa kan bestå av allt från enklare luftvärnsrobotar till moderna robot- eller automatkanonsystem. Ett exempel på system av den enklare arten som dessutom har mycket stor geografisk spridning är SA-7.29 Försvarsmakten anger att en vanlig motåtgärd för detta hot är att minska helikopterns värmesignatur för att på så sätt försvåra för en värmesökande robot att hitta och låsa på målet och därefter följa målet. Olika helikoptertyper har olika stark värmesignatur beroende på konstruktion och storlek. En normal åtgärd i detta sammanhanget är att montera IR-suppressorer som minskar värmesignaturen från motorernas utblås. En annan skyddsåtgärd som nyttjas inom detta 277, automatkarbin av rysk härkomst. 28RPG-7 40 mm raketgevär av rysk härkomst. 29Buret luftvärnssystem med värmesökande robot med räckvidd. område är varnar- och motmedelssystem (VMS). Detta system kan ha flera olika typer av sensorer för att detektera inkommande robotar eller granater samt vara aktiv eller passiv. En motåtgärd kan ske i form av störning av robotens målsökare. Denna störning kan vara i olika våglängdsområden och genomföras i form av att fälla facklor för att störa en värmesökande robot eller remsor för att störa en radarsökanderobot. Myndighetens inriktning är att helikoptrar som uppträder inom ramen för insatser där dessa hot bedöms föreligga bör vara utrustade med VMS och IR-suppressorer.30 Försvarsmakten framhåller att utöver angivna materiella åtgärder är det av avgörande betydelse att ha bra underrättelseläge och anpassa det taktiska uppträdandet med hänsyn till uppgiften, rådande hotbild, terräng samt väder- och siktförhållande. 5.10Sammanfattande bedömning av prestanda för helikoptrarna Försvarsmakten gör följande sammanfattande bedömning av helikoptersystemens prestanda: , och har i allt väsentligt samma prestanda vad avser maxlast och räckvidd och betydligt större lastkapacitet och längre räckvidd jämfört med . och planeras att utrustas med partikelseparator, vilket medger förmåga att uppträda i stoftrik miljö. och har god skyddsnivå i miljöer där hot från luftvärnsrobotar föreligger. och saknar varnar- och motmedelsystem (VMS) vilket innebär sämre skydd i miljö med hot från luftvärnsrobotar. I planeringen ingår att modifiera med VMS, vilket bedöms vara genomfört 2013. respektive har god förmåga och har godtagbar förmåga att stödja strid inom ramen för ytmålsstrid och undervattensstrid. 30 Som exempel kan nämnas ett scenario där hot från SA-7 föreligger. SA-7 har en räckvidd mot och utan IR-suppressor i gynnsamma fall. När helikoptern har monterade IR-suppressorer minskas denna räckvidd högst avsevärt Uppgift på den bedömt aktuella räckvidden är sekretessbelagd information. har mycket begränsad förmåga att stödja strid inom ramen för ytmålsstrid. , och kan flygtransporteras i strategiska transportplan och kan även flygtransporteras i mindre transportplan. 5.11Åtgärder för att öka helikopterbataljonens operativa förmåga Försvarsmakten framhåller att myndigheten har ett stort operativt och taktiskt behov av helikopterförmåga. Leveransförseningarna av HKP 14-systemet innebär att det uppkommer en brist i helikopterbataljonens förmåga att stödja insatsförbanden som får långvariga negativa operativa konsekvenser. Myndigheten får även svårigheter med att planera för helikoptersystemets införande eftersom möjliga leveranser ligger långt fram i tiden. Försvarsmakten påpekar att inom EU och NATO bedöms också tillgången på helikopterkapacitet vara begränsad i förhållande till behovet. Därför bedöms möjligheterna att hyra andra helikoptertyper vara små med undantag av någon enstaka helikoptermodell Försvarsmakten uppger att myndigheten i viss mån kan begränsa verkningarna av eller söka kompensera för de brister som uppstår med anledning av leveransförseningarna av HKP 14-systemet. måste en kraftig prioritering göras och planeringen fokusera på att utnyttja de resurser som finns att tillgå. Myndigheten anger följande åtgärder för förbättra tillgången på helikopterkapacitet. 5.11.1Åtgärder kopplade till markoperativ förmåga Försvarsmakten framhåller att avseende den markoperativa förmågan består åtgärderna i en prioritering mot planerade och pågående insatser. För pågående insatser har förmågan att stödja insatsen i (ISAF) med helikopter med förmåga till medicinsk evakuering (MEDEVAC) högst prioritet. Helikopterenheten () bedöms vara operativ från . För planerade insatser inriktas sex mot att stå i beredskap för NBG 11 . som uppstår till följd av att saknar varnar- och motmedelsystem kan beskrivas fullt ut när insats, insatsområde och hotbild definierats. Avsaknad av medeltung helikopter i NBG 11 medför dock kortare räckvidd och tid för helikopteruppdrag31 och sämre lastförmåga32. Bristen i efterfrågad helikopterförmåga kan till viss del motverkas genom att den planerade helikopterenheten anpassar uppträdande och utnyttjas för uppgifter där en lätt helikopter är lämplig. Begränsningarna kan även till viss del kompenseras genom en större mängd helikoptrar. En alternativ lösning är att medeltung helikopterkapacitet tillhandahålls av något annat land. Försvarsmakten anger att i övrigt bör inriktningen vara att fler modifieras för trupp- och sjuktransport för internationella insatser. En eventuell modifiering av helikoptersystemet för sjöoperativa uppgifter bedöms som alltför tekniskt komplicerat och kostnadskrävande för att ens övervägas. pågår ett intensivt arbete mellan myndigheten och rörande möjligheterna att skapa fler plattformar användbara för både nationellt och internationellt bruk. Detta arbete inkluderar arbetet med att modifiera de nuvarande fyra till , vilket innebär motsvarande standard som men med bättre funktionalitet avseende trupptransport, m.m. som modifieringen genomförs behövs dock motsvarande mängd interimshelikoptrar för utbildning, eftersom volymen helikoptrar tillgängliga för utbildning och insats inte kan understiga nio helikoptrar så länge insatsen i (ISAF) genomförs. En lösning är att ersätta med helikoptrar av modell , eller annan motsvarande modell, med efterfrågad uppdragsutrustning och skyddsnivå. Även möjligheten till att anskaffa en modernare helikopter av HKP 10-modell, t.ex. Couqar EC AS725, som finns i produktion, undersöks som komplement till eller ersättning av det befintliga HKP 10-systemet. En sådan åtgärd bedöms inte få negativ påverkan på övriga helikoptersystem, då den tidigare inriktningen för systemet fullföljs som personalläget inom helikoptersystemet bedöms som relativt bra.33 En 31Detta kan kompenseras genom upprättande av FARP (Forward and Refueling Point), vilket kräver personal, logistik och bevakning och skydd. 32En konsekvens är att QRF (Quick Reaction Force=snabbinsatsstyrka) inte kan helikoptertransporteras, vilket ger till insats. Dessutom kan förmågan till sjuktransport bli begränsad. 33I HKP 10-systemet finns cirka 50 flygförare och operatörer samt cirka 70 helikoptertekniker. utökad effekt inom funktionerna trupptransport och sjuktransport bedöms dock tidigast kunna uppnås omkring 2014. Försvarsmakten anger att de begränsningar som uppkommer för de markoperativa uppgifterna bedöms på ett acceptabelt sätt kunna hanteras . Skulle ytterligare internationella insatser med markförband bli aktuella måste möjligheterna att stödja dem med de två helikoptertyper som disponeras granskas från fall till fall, men dessa möjligheter bedöms dock som mycket begränsade. I sådana fall måste sannolikt förlita sig på andra nationer. 5.11.2Åtgärder kopplade till sjöoperativ förmåga Försvarsmakten anger att vad gäller sjöoperativa uppgifter kan den förmåga som en sjöoperativ medeltung helikopter representerar inte ersättas av andra system. De begränsningar som uppkommer avseende bristen på medeltung helikopter för sjöoperativa uppgifter bedöms på ett acceptabelt sätt kunna hanteras genom uppbyggnad av förmåga inom de system som disponeras, dvs. ytfartyg34 och ubåtar35 samt –systemet från 2012.36 Skulle sjöförband med korvett sättas in i en insats kan ingå i stridsenheten och tillfälligt baseras på fartyget. Det är därför viktigt att i sjöoperativ version införs och blir operativ så att kompetens byggs upp för samverkan mellan sjöoperativa helikoptrar och fartygsförbanden, vilket kan ske eller 2012. I nuvarande omvärldsläge och med den inriktning som regeringen angett i planeringsanvisningar och den försvarspolitiska propositionen till 2009 är – enligt myndighetens bedömning – kommande sjöoperativa förmåga med och förmågan till ubåtsjakt med fartygsenheter godtagbar. Viss utveckling av förmågan till ubåtsjakt kan dessutom uppnås genom ökad övningsverksamhet med fartygsenheter och andra åtgärder. 34Korvett , korvett , korvett (), minröjningsfartyg och bevakningsbåt typ Tapper. 35Ubåt typ och . 36Försvarsmakten påpekar att i sammanhanget att en eventuell försämrad säkerhetspolitisk situation kan det tänkas att stöd från andra EU-länder med helikopterförband för ubåtsjakt eller andra sjöoperativa uppgifter skulle efterfrågas som komplement till egna resurser. ska enligt utredningsdirektiven inom ramen för det övergripande utredningsarbetet värdera Försvarsmaktens helikoptersystem och föreslå vilket eller vilka system som kan och bör vidmakthållas . Utredningen har i kapitel 2 närmare redogjort för utredningens bedömning av på vilket sätt värderingen kan genomföras för att få ett tillräckligt underlag för ett ställningstagande till frågan om HKP 4-systemet bör vidmakthållas eller avvecklas. Regeringens styrdokument och aktuella behov ska enligt direktiven ligga till grund för analysen och värderingen av helikoptersystem. Regeringen anger i sina styrdokument att i Försvarsmakten ska finnas en helikopterbataljon med mark- och sjöoperativ förmåga. Enligt regeringen är inriktningen att helikopterbataljonen ska optimeras mot att verka inom fredsfrämjande insatser. Sådana insatser omfattar såväl fredsframtvingande som fredsbevarande insatser. Vissa insatser kan vara av långsiktig karaktär. Helikopterbataljonen ska även kunna lämna understöd till insats med specialförband. Regeringen framhåller vidare att de sjöoperativa insatserna omfattar såväl att kunna hävda territoriell integritet som att delta i internationella insatser i svensk eller som del av annan nations sjöstridsstyrka. Helikopterbataljonen ska således kunna verka i både internationell och nationella insatser. Helikopterbataljonen ska med tillgängliga resurser även kunna stödja samhället vid stora påfrestningar. Regeringens krav på att helikopterbataljonen ska kunna verka i såväl markoperativa som sjöoperativa insatser, både nationellt och internationellt, ställer krav på det enskilda helikoptersystemets prestanda och utrustning, bl.a. för uppnå tillräcklig skyddsnivå för personalen och materielen. I fråga om internationella insatser med mark eller sjöoperativ inriktning måste helikoptern – enligt utredningen mening – ha sådan utrustning att helikopterförbandet kan, inom ramen för den aktuella hotbild som råder i insatsområdet, verka och ge operativ effekt. Utredningen bedömer att vad gäller den pågående insatsen i samt för insatser som kan bli aktuella inom ramen för NBG 11 och efterföljande EU-stridgrupper är hotbilden sådan att helikoptern bör vara utrustad med ballistiskt skydd, varnar- och motmedelsystem, IR-suppresorer. sätts att kraven på flygsäkerhet uppnås och att den utrustning som krävs av denna anledning också är installerad i helikoptern. I fråga om nationella mark- och sjöoperativa insatser måste på motsvarande sätt en tillräcklig skyddsnivå finnas för att helikopterförbandet ska kunna verka och ge operativ effekt. Utredningen utgår från att Försvarsmakten – med hänsyn till den hotbild som råder – vidtar åtgärder för att anpassa skyddsnivån på de helikoptrar som saknar tillräcklig skyddsnivå för nationella insatser. Brister i helikopterbataljonens förmåga på grund av försenade leveranser kan konstatera uppbyggnaden av helikopterbataljonen och dess operativa förmåga bygger – enligt den ursprungliga planen – på att äldre helikoptersystem avvecklas och att HKP 14-systemet respektive HKP 15-systemt införs som ersättning för avvecklade system . Som framgår ovan har införandet av de nya helikoptersystemen drabbats av leveransförseningar. Konsekvenserna av inträffade förseningar är att helikopterbataljonens operativa förmåga inte kunnat utvecklas enligt den ursprungliga planeringen, utan tidpunkten för när olika operativa förmågor och delförmågor kan uppnås måste senareläggas i förhållande till den tidigare gällande planen. Förseningarna innebär att det nu föreligger brister i helikopterbataljonens mark- och sjöoperativa förmåga . Brister i markoperativ förmåga I fråga om markoperativ förmåga föreligger en brist av medeltung helikopterkapacitet med förmåga till sjuk- och trupptransport i internationella insatser, främst på grund av leveransförseningarna i – systemet, fram till dess att detta system bedöms bli operativt omkring 2017. Denna brist föreligger främst vad avser medeltung helikopterförmåga för medicinsk evakuering i insatsen i (ISAF) samt medeltung helikopterförmåga för sjuk- och trupptransport i NBG 11 och NBG 14. Brister i sjöoperativ förmåga Enligt Försvarsmaktens ursprungliga planering skulle systemet successivt avvecklas och HKP 14-systemet införas för att ta över de sjöoperativa uppgifterna. Genom leveransförseningarna av HKP 14-systemet föreligger en brist i helikopterbataljonens sjöoperativa förmåga till bl.a. undervattensstrid (ubåtsjakt). Försvarsmakten bedömer att bristen i den sjöoperativa förmågan i viss utsträckning kan motverkas genom användande av fartygsförband och systemet men att full sjöoperativ effekt inte uppnås förrän HKP 14-systemet uppnår full operativ förmåga omkring 2020. I frågan om HKP 4-systemet kan vidmakthållas för att stärka den mark- eller sjöoperativa operativa förmågan gör utredningen följande överväganden. Försvarsmakten förfogar över sammanlagt 14 . 13 helikoptrar är förrådsställda, varav åtta helikoptrar är konserverade för att möjliggöra fortsatt drift och fem är förrådsställda utan avsikt att kunna tas i drift. En helikopter är utlånad till som bedriver flygverksamhet med denna helikopterindivid. Av de åtta förrådsställda helikoptrarna som är konserverade för fortsatt drift har fyra helikoptrar modifierats för att möjliggöra en insats med kravställning utgående från NBG 08. Modifieringen omfattade installation av kulsprutor och ballistiskt skydd. Ingen av de förrådsställda helikoptrarna är utrustade med varnar- och motmedelssystem, IR-suppressorer, partikelseparatorer, m.m. I frågan om HKP 4-systemet kan anses utgöra ett alternativ som medeltung helikopterkapacitet till insatsen i (ISAF) samt i NBG 11 och NBG 14 utredningen följande övervägande. Som ovan framhålls riskerar helikopterförband som verkar i internationella insatser en ökad hotbild. Kravet på skydd för personal och materiel i sådana insatser uppnås genom att helikoptern är utrustad med ballistiskt skydd, varnar- och motverkanssystem, IR- suppressor, m.m. I vissa insatsområden med stoftrik miljö, t.ex. , krävs även miljöskydd i motorernas inlopp, s.k. partikelseparatorer, som skyddar dem från uppvirvlande sand. krav på flygsäkerhet att helikoptern är utrustad med Cockpit Voice Recorder (CVR) och Flight Data Recorder (FDR). Enligt och Försvarsmaktens gemensamma bedömning krävs ett omfattande modifieringsarbete för att uppfylla de krav som ställs om helikoptersystemet ska inriktas mot markoperativ tyngdpunkt för internationella insatser. Det bedömda modifieringsarbetet och övriga åtgärder som krävs, bl.a. för att uppnå ställda krav på flygsäkerhet, beräknas av Försvarsmakten ta i anspråk en återuppbyggnadsperiod . Utredningen, som inte finner anledning att ifrågasätta Försvarsmaktens och bedömning av risker samt tidsåtgång för modifieringsarbetet och återuppbyggnad av helikoptersystemet kan konstatera att HKP 4-systemet med markoperativ inriktning kan ge operativ effekt tidigast omkring 2015. Dock kan noteras att det föreligger en osäkerhet i bedömningen av tidpunkten. Enligt utredningens bedömning medför kraven på organisatoriska, personella och materiella åtgärder i helikoptersystemet att det saknas förutsättningar att kunna återuppbygga systemet för insats i samt för NBG 11 (2011) och NBG 14 (2014). kan inledningsvis konstatera att den förmåga som en sjöoperativ medeltung helikopter representerar kan inte ersättas av andra system. På grund av leveransförseningarna i systemet bedöms första leverans av med sjöoperativ förmåga levereras omkring 2017, vilket medför att helikopterbataljonen uppnår full sjöoperativ förmåga omkring 2020. Fråga uppkommer då om HKP 4-systemet från operationella och materiella utgångspunkter kan utgöra ett alternativ för att fylla denna brist fram tills blir operativ. Som framgår ovan förutsätter ett vidmakthållande av systemet med sjöoperativ inriktning att helikoptersystemet genomgår en modifiering för att möta krav på flygsäkerhet och förutsätter en återuppbyggnadsperiod, om än något kortare än för alternativet med markoperativ inriktning. Ett vidmakthållande av helikoptersystemet med sjöoperativ inriktning bedöms ge operativ effekt , även om också denna tidpunkt bedöms som osäker. Ett vidmakthållande av HKP 4-systemet stärker därför inte den sjöoperativa helikopterförmågan i det korta perspektivet eftersom systemet förts efter en uppbyggnadsperiod och nödvändiga modifieringar beräknas ge sjöoperativ effekt tidigast . Helikoptersystemet kan från organisatoriska, personella och materiella utgångspunkter dock utgöra ett alternativ efter 2013 fram tills HKP 14-systemet uppnår sjöoperativ förmåga omkring 2020. Sammanfattningsvis bedömer utredningen att HKP 4-systemet kan vidmakthållas under de förutsättningar och med de begränsningar som angetts ovan. Utredningen återkommer i kapitel 7 med överväganden och slutsatser i frågan om helikoptersystemet bör vidmakthållas eller avvecklas. Under förutsättning att erforderliga åtgärder vidtas för att uppfylla krav på flygsäkerhet i helikopterverksamheten kan från flygsäkerhetsmässiga utgångspunkter HKP 4-systemet vidmakthållas. har det inträffat flera allvarliga olyckor med militära helikoptrar och sammanlagt har fjorton personer omkommit i Försvarsmaktens helikopterverksamhet. () har utrett dessa olyckor och de flesta av utredningarna har pekat på lednings-, omorganisations- och resursproblem i Försvarsmakten. Andra områden som tagits upp är brister i kompetens, kvalitetsstyrning och resurser avseende ledning, genomförande och tillsyn av den militära luftfarten. SHK har dragit slutsatsen att flera samtidiga förändringar på områden som påverkar helikopterverksamheten har skapat svårighet att överblicka risker och konsekvenser samt inneburit att jämvikten i hela verksamheten rubbats. HKP 4-systemet är förrådsställt i avvaktan på regeringens ställningstagande till föreliggande utredning. Försvarsmakten och anger till utredningen att ett vidmakthållande av helikoptersystemet för framtida uppgifter förutsätter omfattande organisatoriska, personella och materiella åtgärder av systemet, se kapitel 5. Frågan om HKP 4-systemet kan och bör vidmakthållas från ett flygsäkerhetsperspektiv för nu aktuella uppgifter kan bedömas först efter en analys av om kravet på flygsäkerhet kan uppnås vid I detta kapitel beskrivs och analyseras flygsäkerhetsrelaterade frågeställningar som berör förutsättningarna och möjligheterna att vidmakthålla HKP 4-systemet ytterligare . Utredningen kommer i enlighet med direktiven för utredningen att ytterligare analysera flygsäkerhetsrelaterade frågeställningar i det fortsatta utredningsarbetet. 6.2Grunder för flygsäkerhet i Försvarsmakten Begreppet verksamhetssäkerhet används inom Försvarsmakten som ett övergripande begrepp då säkerhet i verksamheter avses. Med verksamhetssäkerhet avses myndighetens förmåga att hantera risker vid all verksamhet innefattande utveckling, anskaffning, nyttjande, vidmakthållande och avveckling av verksamheter, personal, materielsystem, m.m., på ett sådant sätt att de krav som kan ställas på säkerhet i respektive verksamhet är uppfyllda i ett livscykelperspektiv. Begreppet verksamhetssäkerhet är direkt kopplat till hantering av risker så att icke önskvärda händelser begränsas till en tolerabel nivå.1 Verksamhetssäkerhet inom myndigheten verksamheter indelas avseende verksamhetsområden i:2 6.2.2Försvarsmaktens ansvar för flygsäkerhet i militär luftfart Försvarsmakten ansvarar för frågor som rör militär luftfart. Ledningen inom det militära luftfartssystemet har i fred uppgiften att tillsammans med andra resurser inom myndigheten hävda territoriella integritet samt kunna utveckla och organisera 2RML-G 1:10 not 3. insatsförbund och förbereda deras användning för landets försvar. Förband ska också kunna ställas till förfogande för internationella fredfrämjande insatser och humanitär verksamhet samt för att kunna stärka samhället vid svåra påfrestningar i fred. När den fredstida uppgiften löses är det främst samhällsintresset för säkerhet som ska tillgodoses. I händelse av krig är det primärt stridsuppgiften som styr förbandens utnyttjande, där dock flygsäkerheten är av vital betydelse för krigsduglighet, moral och uthållighet.3 Flygsäkerhetsarbetet ska anpassas till Försvarsmaktens uppgifter i fred, kris och krig med vederbörlig hänsyn till den civila luftfartens säkerhet samt till personer som inte befinner sig ombord på luftfartyget eller egendom som inte transporteras med luftfartyget.4 Flygsäkerhetsarbetet ska känneteckna och påverka hela kedjan från specifikation av försvarssystem med ingående materielsystem via utveckling, certifiering och produktion av materielsystem, förbandsproduktion, drift och vidmakthållande, till avveckling av ingående förband och system.5 Flygsäkerheten ska främjas inom skäliga kostnader och med hänsyn till säkerheten för den civila luftfarten.6 Med skälig kostnad avses här att kostnaderna för nationen är lägre än värdet av den resulterande nyttan för nationen. Delegerade uppgifter och befogenheter Chefen för säkerhetsinspektion har i särskild ordning bemyndigats att besluta föreskrifter avseende säkerheten inom militär luftfart.7 –2007 har sex helikopterhaverier och två allvarliga tillbud med sammanlagt 14 omkomna inträffat inom Försvarsmakten. har genom haveriutredningen i det särskilda fallet försökt att klarlägga orsaken till haveriet. För närmare beskrivning av respektive haveri hänvisas till haveriutredningen.