sou · GXB316d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Kulturyttringar som påverkar attityder. Kulturyttringar som ger perspektiv på utvecklingen – handlar om att vägvalen är många och på intet sätt självklara. Klimatfrågan leder till att vi står inför en omställning av landskapet av stora mått om vi ska gå från fossila energikällor till förnyelsebara. Vi ställs inför frågor som – hur låter sig energiskog och vindkraft kombineras med annan miljöhänsyn? Det krävs både historiska och konst- närliga kunskaper om vi ska välja rätt och utforma bra alternativ. Dessutom finns en tydligt demokratisk dimension – en god miljö erbjuder delaktighet för människor i förändringsprocesser. Kultur- verksamheter i vid bemärkelse kan erbjuda engagerande offentliga arenor av olika slag för informationsinhämtning och diskussion. Och kulturverksamheterna kan kanske därigenom också bidra till att nya alternativ kan formuleras Kulturyttringar som påverkar attityder – handlar om att film, teater, litteratur, musik, bilder, utställningar, historiska tolkningar, arkitektoniska lösningar m.m. kan bidra till ökad kunskap men också till förståelse och ändrade attityder. Enbart kunskap ger inte nog motivation. Det krävs också att människor önskar och vill för- ändra, dvs. en känslomässig motivation. Kultur kan både bidra till konsumtion, vara ett alternativ till materiell konsumtion eller påverka konsumtionens riktning. Dagens framgångsrika företag levererar känslomässigt engagerande upplev- elser.206 Företagen frågar sig vad en produkt erbjuder och hur den påverkar individernas emotionella liv. Detta påverkar marknads- tänkandet som måste fokusera på kundens upplevelse. Konsu- menten letar upplevelser, som ska hjälpa dem förverkliga drömmar 206 T.ex. Bolaget och kultur som marknadsför sig som ett bolag som är något mycket mer än en leverantör av förnybar energi och kultur. Bolaget vill vara en samlingsplats för miljövänner som bara vill köpa produkter som bidrar till ett hållbart samhälle och människor som vill ge andra upplevelser. Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden och en annan livsstil.207 Vi befinner oss i ett tjänstesamhälle208 och en upplevelseekonomi.209 Hur kan då denna kraft ges en hållbar rikt- ning när vi formar våra gemenskaper. En sista utgångspunkt för vårt resonemang är följande: Dagens forskning, debatt och metodutveckling om kreativitet och informationssamhället lyfter fram platsens betydelse för människor. Den virtuella världens utveckling verkar öka vikten av och kunskapen om den verkliga platsen. Vi lyfter i vårt förnyelseprogram fram kulturpolitikens ansvar för offentliga arenor. Det finns en tendens mot att de fysiska, offentliga arenorna i krymper. Det vi kallar det offentliga rummet säljs ut och ägs i allt högre grad av privata företag och kom- mersialiseras. En konsekvensen kan bli att människors möjligheter att mötas i vardagen minskar, vilket ger en grogrund för uppdelningar i grupper misstänksamma mot varandra. En sådan utveckling är oönskad av de allra flesta. Här kan kulturpolitik och miljöpolitik till- sammans betyda mer. Kulturens erbjudande – omförhandlingen Att ur ett kulturperspektiv förstå och påverka miljöfrågorna och förutsätter ett förhållningssätt till naturen. Naturen som begrepp och föreställning hör till det som utmärker det moderna samhället, med rötter nationalromantik. Naturen kan ses som ett slags romantiserad antites till kulturen, som finns där kulturen inte slagit rot. Därför får också skogen en särskild roll som natur, i motsats till odlingslandskapets kultur. Skogen, eller snarare före- ställningen om den naturliga närheten till skogen, dominerar det svenska medvetandet.210 I den svenska mentaliteten ligger djupt rotade föreställningar om en nära relation till naturen. Svensken i gemen uppfattar sig, och vill av andra uppfattas, som mer miljö- 207ITPS, 2008, Kreativ tillväxt – en rapport om kreativa näringar i politik och statistik, s. 31 och där a.a. Upplevelser kan t.o.m. ses som en fjärde grundkategori av ekonomiska erbjudan- den bredvid råvaror, varor och tjänster. 208ITPS, i korthet nr 5, 2008, Det växande tjänstesamhället präglas av materiell konsumtion. Tjänsteparadoxen innebär att samhället utifrån ett arbetsmarknadsperspektiv är ett tjänste- samhälle men utifrån ett konsumtionsperspektiv är ett prylsamhälle. s. 31 och där a.a. 210Jfr och 2006, Är svensken människa? :gemenskap och oberoende i det moderna , och där a.a. Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden medveten än andra. Svensken är en olycklig människa förvisad till staden, men med längtan tillbaka till naturen och jorden. Drömmen om den röda stugan med vita knutar på landet är en annan bild för detta. Naturen är en förebild i den svenska mentali- teten, ett minne av en annan tid och ett annat och bättre sätt att vara. Men detta är bilder och föreställningar som utmanats, inte minst genom det mångkulturella samhälle som är . Om kulturen kan ses som en sort antites till naturen, är det kanske inte självklart att dess potential och erbjudande till miljön uppfattas som positivt? Hur ska kulturen under sådana förutsättningar kunna bidra till den nödvändiga omförhandlingen av föreställningarna om naturen, och hur påverkas kulturen? 10.6.2Kulturverksamheter med betydelse för miljöfrågorna Museernas uppteckningar, handlingar i arkiven och ortnamn behandlar t.ex. hur människor brukat jorden, skött djuren och till- verkat livets nödvändigheter. Friluftsmuseerna har en lång historia i Sverige.211 Arkeologiska dokumentationer ger kunskap om män- niskans relationer till miljön . Bildkonst, foto- grafier, historiska kartor, poesi, skönlitterära berättelser, teater- stycken och musik ger oss bilder av och känslor för landskap, natur och djur. Men det finns även annat material som kan användas för att mer indirekt studera människors relation till och användning av naturen och miljön. har t.ex. använts för att studera bruket av citat som refererar till träd under perioden 1525 till 1925.212 Detta är kunskap som har betydelse för hur natur och kultur i ett reservat ska skötas eller vilka värden som ska föras vidare i den fysiska planeringen. Men källorna ger oss också kunskap om hur människors relation till miljön tagit sig olika uttryck över tiden. Värdet för miljön av historiska och kulturella kunskaper och perspektiv är stort. De statliga aktörer på kulturområdet som har tydligast koppling till miljöfrågor är och Natur- historiska , men även kan räknas hit samt Stiftelsen med friluftsmuseet . 211Skansen invigt 1891, förvaltar och visar ett arv av växter och djurraser i kombination med kulturhistoriska miljöer och objekt. Atran & D. , The Native Mind and the Cultural Construction of Nature, 2008. Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden Det finns ett pågående och minst hundraårigt samspel mellan naturvård och kulturmiljö. Parallellerna och möjligheterna att sam- verka är många mellan verksamheterna. Många av de 28 national- parkerna, ca 3 100 naturreservaten, ca 4 000 Natura 2 000 områdena handlar om skydd av värden som har sitt ursprung i mänskliga aktivi- teter. Och det dryga 20-talet kulturreservat innehåller och bygger också på biologiska värden. Det finns också mängder av andra exempel på samverkan mellan natur och kultur. Det handlar om opera- musik och teaterföreställ- ningar, konstprojekt och konstutställningar, museiutställningar, konferenser och tematiska satsningar samt publikverksamheter av annat slag. Det som är kännetecknande för många av exemplen är att de är kombinationer som man kanske inte förväntar sig, kombi- nationer som överskrider konventionella gränser. En i det svenska arbetet med miljön är de 16 miljökvali- tetsmålen med delmål. Systemet beslutades av 1999.213 Systemet har hög legitimitet i myndighetssfären men är inte sär- skilt känt utanför denna krets, i näringslivet eller hos allmän- heten.214 är den enda statliga myndigheten på kulturområdet som deltar i miljömålsarbetet. Myndigheten har ansvar för en av tre övergripande miljömålsfrågor – kulturmiljön.215 Miljömålsarbetet har aktualiserat kulturmiljön på ett nytt sätt i andra områden. Genom att miljömålsarbetet är strategiskt och utvärderande har kulturmiljöaspekten möjlighet att komma in vid rätt tillfälle, dvs. tidigt i olika processer som drivs av andra aktörer och intres- sen. Systemet är dock inte problemfritt. Regeringen har utsett en särskild utredare som ska se över och utveckla de svenska miljömålen.216 213 Svenska miljömål – miljöpolitik för ett hållbart , Prop. 1997/98:145, bet. 1998/99MJU6, rskr 1998/99:18, prop. 2000/01:130, bet. 2001/02:MJU3, rskr. 2001/02:36, prop. 2004/05:150. 214SOU 2008:62, En myndighet för miljön en granskning av , s.198. 215Naturvårdsverkets rapport 5653, kommunernas miljömålsarbete – redovisning av ett regeringsuppdrag. har ansvar regionalt för alla utom ett miljömål. Merparten av kommunerna har på frivillig väg slagit fast lokala miljömål 2008:95, I direktivet anges att såväl systemet som ansvarsfördelningen är komplex vilket leder till oönskad otydlighet och brist på flexibilitet. Uppdraget ska slutligt redovisas . Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden 10.6.3Kulturella perspektiv av betydelse för miljöfrågorna Frågor med en kulturell dimension som förtjänar uppmärksamhet i miljöarbetet handlar om beteenden och livsstilar och inte minst konsumtionsmönster, dvs. frågor som rör individers och gruppers val och valmöjligheter. Svenskarna tycker liksom andra EU-med- borgare, att miljöproblemen är allvarliga. Och det finns undersök- ningar som visar att medborgarna i många länder är beredda på livs- stilsförändringar, t.ex. skulle av befolkningen även i och skulle vara beredda på detta.217 Beteenden och livsstil är en kraftfulla drivkrafter vid förändring av samhället. Kan förändringar i människors beteenden stimuleras kan sannolikt miljöbelastningen minska på flera områden. Livsstils- frågor behandlas också allt mer seriöst både i forskningssamman- hang och i debatten. Det har inte bara naturvetare och tekniker forskat kring livsstil och miljö utan även forskare från beteendevetenskapliga discipliner. kom begreppet hållbar utveckling att även inkludera sociala och ekonomiska förhållanden. Konsumtionsmönster kan ses som en underavdelning till denna fråga. lade utredningen om en handlingsplan för en hållbar konsumtion för hushållen fram sitt betänkande.218 I regeringens proposition lades förslag om ett nytt mål – Trygga konsumenter som handlar hållbart samt tre delmål varav ett var Medvetna och kun- niga konsumenter hushållar med egna och gemensamma resurser. I propositionen betonas också betydelsen av att integrera arbetet för en hållbar konsumtion i de olika sakområdena.219 I årliga rapport sägs att även om svenskarna i gemen anser att miljöpåverkan måste minska så finns det en rad andra faktorer att ta hänsyn till som bl.a. social tillhörighet, köp- 217BBC poll climate. 218SOU 2005:51, Bilen, biffen, bostaden. Hålbara laster, smartare konsumtion. s. 13,14, 133, 100.I betänkandet föreslås åtgärder: att vi steg för steg minskar andelen varor i vår hus- hållsbudget till förmån för resurssnåla tjänster som bl.a. kulturupplevelser (musik, teater, böcker, bio) och utbildning och då måste priset på dessa minska jämfört med materiell kon- sumtion t.ex. genom att sänka momsen, att arbetsgivaravgifterna på tjänstesektorn sänks samt utveckling av hållbar design av vardagsprylar. 2005/06:105, Trygga konsumenter som handlar hållbart – Konsumentpolitikens mål och inriktning. Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden vanor, köpkraft och vanemönster.220 Dessa faktorer behandlas dock inte i den fortsatta diskussionen i rapporten. De positiva miljöbeteendena väger dock fortfarande lättare än de nya negativa vanorna221 och trenderna är negativa när det gäller människans miljöpåverkan. Frivillig enkelhet är dessutom knappast en rörelse som i dagens samhällsklimat kommer att ha någon större framgång. Hela ansvaret för att ordna miljöbelastningen kan heller inte läggas på industrin. Det räcker inte att de som producerar varorna ser till att de är bra. De nivåer av miljöbelastning som varje individ i vår del av världen står för är så höga att det sannolikt heller inte räcker med enbart teknikutveckling. Att frågorna är aktuella kan framgår också av att såväl privata som offentlig initiativ.222 Även företag som i sin marknadsföring tar sikte på kundens livsstil verkar bli fler. Då handlar det om att visa att företaget och människorna som köper företagets produkter gör en substantiell skillnad, och på så sätt göra miljöfrågorna till någonting som kan påverkas av individen genom de val man gör. Rättvise- och KRAV-märkning är två exempel. Men det handlar också om genomsiktlighet och om förtroende för företaget samt om mer oväntade grepp för att ge konsumenten såväl kunskap som känsla. satsar på livsstilskoncept med miljön i fokus. Utvecklingen av hållbara konsumtionsmönster förutsätter dock mer än att konsumenter är medvetna och har rätt information efter- som det finns mycket annat som påverkar hur konsumtionen ser ut. Den rationella konsumenten är i själva verket en konsument som uttrycker sig själv genom det man konsumerar. Människor befäster och uttrycker identitet, de produkter och tjänster de väljer att kon- sumera har ett viktigt symbolvärde. Drivkrafterna som försöker styra konsumtionen i olika riktningar är många – marknadens egen påverkan, politiken och olika offentliga styrmedel, men också sociala och kulturella förhållanden. En miljövänligare konsumtion handlar 220De facto 2006 – miljömålen på köpet, s.9. 221Ökad köttkonsumtion, flyg till avlägsna resmål, större bilar etc. 222Exempelvis bildades en ny opinionsrörelse – Klimataktion. En av deras metoder är klimatpartyn, för att betona det upplevelse- och lärandebaserades betydelse i miljöarbetet. En ideellt arbetande person kommer hem till en värd som bjuder in deltagarna. Man får kunskap, diskuterar, talar om egna insatser och försöker stötta varandra. skriver på sin hemsida (2008.05.27) om konsumtionsmönster och livs- stil att i ett hållbart samhälle köper man bara det nödvändiga och avstår från resten samt väljer för miljön skonsamma produkter. ersätter vi mycket av materiell konsumtion med mänsklig kommunikation. Vi sätter större värde på att träffa vänner och odla våra intressen. Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden om frågor som t.ex. köpkraft, tidsanvändning och sambanden mel- lan miljö, hälsa och välfärd.223 Internationella kulturutbyten kan bidra till en djupare förståelse av miljöfrågor genom att gestalta och synliggöra dessa skillnader i konsumtionsmönster och livsstilar. Konsumtionsmönstren mellan olika sociala grupper skiljer sig sannolikt åt. Statistik som explicit behandlar detta verkar inte finnas. Enligt SCB har hushållen ekonomiska standard ökat 1995 som som inkomstskillnaderna blivit större mellan hög- och låginkomsttagare. Detta är frågor som hanteras både av EU och i andra länder. , kapitel 4 handlar om just förändring av konsumtions- mönster. direktorat för hälsa och konsument- skydd har haft ett framtidpapper ute för behandling, där konsu- menternas ökande komplexitet i beteende finns med som en kritisk faktor.224 , Media and Sports i har tagit fram en Sustainable Development Action plan 2007-2010. Den innehåller en plan med mål, gemensamma prioriteringar, medel, tid- punkter och ansvariga. Miljöpolitiken, såväl naturvård som kulturmiljö, har i många fall utvecklats genom hotbilder. Det exempel som ofta ges är den amerikanska biologen bok som kom ut . Från kan nämnas . Varken inom kultur- eller naturområdet torde hotbilder som drivkrafter vara överspelade, vare sig på ett retoriskt eller fak- tiskt plan. Det finns dock nackdelar med ett ensidigt betonande av hotbilder. Vi söker därför efter ett annat förhållningssätt. Det pågår en diskussion om att se andra drivkrafter – människors engagemang och intressen. Vår tes är att människors sätt att bete sig mot miljön i hög grad bestäms av hur de förhåller sig till den och har kunskap om den. Om nu föreställningen om människor och miljö är under omför- 223Axfoods årsredovisning , s. 8-9 ser trenden att urbaniseringen medför en annan livsstil. Hushållen blir mindre, människor reser mycket och de har vant sig vid att ha ett stort dagligt utbud av varor och tjänster. Tiden har också blivit en viktig faktor. Män- niskor vill inte lägga tid på att planera, handla och laga maten. De satsar istället på erfarenhetshöjande konsumtion – hälsa, fritid, utbildning, resor. 224Further challenges paper:2009–2014 s. 21. Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden handling hur kan resultat bli en ny relation som bidrar till att nå ett hållbart samhälle? Vilka negativa eller positiva konsekvenser kan uppstå i form av minskat eller ökat allmänt engagemang? Miljöfrågornas kulturella dimension berör även demografiska för- hållanden. har befolkningen i ökat med 242 000 personer varav invandring stod för . Den urbani- sering som tog fart , har visserligen planat ut och stabiliserats225, men är inte avslutad. Befolkningen är ojämnt för- delad över landet. bor i glesbygd, i tätort- nära glesbygd och i tätort. Befolkningen minskar dess- utom i gles- och landsbygd. Dessa områden har en större andel män än kvinnor och högre andelar äldre människor. Stora kom- muner växer ifrån små kommuner och större delen av all invandring sker till storstadsområdena.226 Hur människor lär känna och skapar en relation till en ny omgivning och skapar en ny tillvaro är av betydelse för miljö- frågorna.227 Allt fler människor bor i städerna varför allt färre män- niskor har en vardaglig relation till landet som helhet och däri- genom sannolikt också en annan relation till miljön och naturen. I finns fortfarande en stark tradition att ha ett andra hem på landsbygden, men det blir standardmässigt allt mer likt förhål- landen i stadsmiljön. De som flyttar till bosätter sig oftast i städerna. Människor med bakgrund i andra länder torde ha förhåll- ningssätt och erfarenheter som är giltiga i det nya landet, men hur dessa tas om hand när förhållandet till miljön ska utvecklas? Kulturens förmåga att skapa öppna arenor bidrar till kunskaps- och erfarenhetsutbyte mellan människor med olika bakgrund – vilket i sin tur kan leda till att utvidga perspektiven när det gäller miljöfrågor. I internationell forskning behandlas frågan om människors interaktion med och kunskap om naturen minskar eller ökar. Svaret är att de minskar. Den ovan refererade studien av visar en slående nedgång de senaste dryga 150 åren i citat 226Glesbygdsverket 2007, gles- och landsbygder 2007, s. 35, definitioner s. 10-11, 6, 227Jfr 5808, Med andra ögon Naturmöten med invandrare, 2008. Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden och källor som använder trädtermer. En konsekvens av detta är att även förståelsen av ekologiska sammanhang minskar.228 Trots att livsstil och konsumtionsmönster behandlas mer seriöst talas det mer om att värna om miljön än om att leva miljövän- ligt, dvs. minska sin egen, personliga miljöbelastning. Värnar miljön gör människor framför allt genom samhället och dess olika repre- sentanter, och genom att betala skatt och välja politik. Det betyder inte att de senare åtgärderna bör minska i omfattning eller kan ersättas av personlig val, utan det betyder att även personliga val bör vägas in i miljöekvationen.229 Å andra sidan skriver i sin rapport att betydelsen av att kommunicera miljöfrågorna behöver uppmärksammas än mer för att ge alla konsumenter större möjlig- heter att handla och leva mer miljöanpassat.230 Men därifrån till konkreta åtgärder är det fortfarande ett steg att ta. Det görs mycket från kulturpolitikens håll som har bäring på och betydelse för miljöfrågorna, men det handlar för det mesta om enskilda initiativ, projekt och verksamheter. Erbjudandet från kulturverksamheterna kan sägas vara uppsplittrade på för många, vilket gör att omfattningen och kraften inte syns i relevanta sammanhang. Vid våra möten och kontakter med aktörer i landet har dock miljöfrågorna spontant kommit upp bara vid något enstaka tillfälle. Dessutom finns fortfarande föreställningar i samhället att kultur- arv, historia och museer inte har med samtiden att göra, medan all- mänkulturen å sin sida ses mer som nöje och underhållning i rela- tion till det handfasta, vetenskapliga tänkandet kring miljö och natur. Vikten av att kunna lägga historiska perspektiv på verksamheter och i vägvalssituationer är heller inte allmänt accepterad. Miljöfrågorna handlar om hur man nu eller ska lösa de problem som historien lämnat efter sig. Historien blir på så sätt en belastning Atran & D. , 2008, The Native Mind and the Cultural Construction and Nature, s. 43 f, 259 f. 229SOU 2008:24, Svensk klimatpolitik, s. 29, Om utsläppen av växthusgaser i transport- sektorn ska kunna minska behöver en rad olika åtgärder genomföras. Livsstilsfrågor är dock inte särskilt utpekade i betänkandet, även av åtgärderna är sådana att de i nästa led direkt kommer att påverka medborgarnas vardag. 230Miljömålsrådet 2008, utvärdering av miljömål Miljömålen: nu är det bråttom! Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden och inte något som kan bidra till konstruktiva och överraskande lösningar. Olika kulturaktörer, i synnerhet offentliga, kan i större utsträckning engageras i relationen mellan kultur och miljö. Kult- urverksamheterna bör dock i första hand själva få möjlighet att visa hur de bidrar till en miljömässigt hållbar utveckling. Skillnader i verktyg och roller Det strukturerade och regelbundna samspelet mellan kultur och miljö finns framför allt inom kulturmiljö- och naturvårdsar- betet och genom miljömålssystemet. Mycket fungerar bra i samar- betet mellan kulturmiljöarbetet och den gröna naturvården, men det finns också svårigheter. Dessa består i att man har olika arbets- sätt och verktyg. Kunskaps- och kompetensmässigt kan också fin- nas problem på ömse sidor. Man talar inte samma språk. En del av förklaringen kan ligga i att i mångt och mycket blivit en producentorganisation till skillnad från Riks- antikvarieämbetet som fått satsa på strategi och kommunikation. Utredningen om skriver i sin rapport att verket fokuserat på att producera åtgärder och insatser, kunskapsunderlag och regeringsuppdrag. Utvecklingsarbete, prioritering, att vara pådriv- ande och strategiskt tänkande har blivit eftersatt. Flera av de som intervjuats om har också ansett att det inte tar debatt och undviker opinionsbildning. Utredningen föreslår att det opinionsbildande uppdraget ska förtydligas i instruktionen och rekommenderar verket att utveckla det övergripande strategiska arbetet. Ett annat exempel handlar om satsningen på lokal och kom- munal naturvård ().232 Av de 1 525 projekt som fick stöd innehåll 937 projekt kulturmiljö som en av grunderna för projektet. Nyttan ur kulturmiljöperspektiv är sannolikt stor, men kunde kanske ha blivit ännu större genom mer utvecklad samverkan. 231SOU 2008:62, Myndighet för miljön – en granskning av , s. 113 och där a.a. av , 95, 114-115. 232Åren 2006 till 2008 fördelades som statligt stöd från anslaget för bio- logisk mångfald. Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden Sedan införandet 1999 av bestämmelser om kulturreservat i miljö- balken har ett 20-tal kulturreservat inrättats. Genom naturvårdslag- stiftningen som använts av har skyddade områden avsatts huvudsakligen i form av de 28 nationalparkerna och ca 3 100 naturreservat. Genom de krav som ställs genom EU:s art- och habitatdirektiv har ca 4 000 Natura 2000 områden anmälts till kommissionen. är enligt direktiven skyldig att bevara av de naturtyper som anges i direktiven. Mellan områden som skyddas med nationell lagstiftning och Natura 2000-områden finns betydande överlappning.