sou · GYB389 · 2010-12-09 00:00:00 — njur/urin- (N) och hud- (L) Studiedeltagare 66 (). Alla i det norska länet Nord- Ryggvärk (M), diabetes (E), Odds ratio (OR) för sjukersättning p.g.a. 2,fick sjukersättning på grund av Trøndelag, som var i arbete hjärtinfarkt/kranskärlssjukdom (I), 1985; 34 754 (). stroke (G). De som rapporterade diabetes eller (förtidspension) p.g.a. Ålder: –. sjuklighet 1984–1986. Justerat för samsjuklighet som prediktor i angina pectoris hade högre risk för Deltagare: de som deltog i multipel logistisk regression. detta (OR 3,2 (K.I. 1,3–8,0) respektive undersökning 1984–1986; ålder, kön, självrapporterad hälsa, 2,0 (1,0–3,9)) än övriga populationen. 25 271 (? livsstilsfaktorer, arbetsfaktorer, Ingen högre risk för sjukersättning för livssituation samt andra diagnoser. ryggbesvär vid stroke respektive Exponering: 1984–1986. Uppföljning: 1987–1993. Ett slumpmassigt urval av 349 Depression (F) och somatisk Beviljad sjukersättning, generellt och med av dem som fick sjukersättning personer av samliga 2 567 Data från läkarintyg som p.g.a. depression hade somatisk lämnats in i samband med samsjuklighet, av männen och (förtidspension). depression enligt DSM-III i gruppen av somatisk samsjuklighet ; 72 exkluderades då År: 1993–1994. var muskuloskeletal sjukdom, hade detta (av männen av kriterierna för studien. Studiegrupp om 277 (). Ålder: under (16–63) Få kunskap om arbete Patienter med KOL, vid 10 KOL (J), psykiska (F) hjärt- Yrkesarbeta respektive ha sjukersättning, kärlsjukdomar (I), Enkät, dvs. arbetsförmåga, samsjuklighet. inte, och en större andel av dessa muskuloskeletala besvär (M), fått KOL efter att ha fått sjukersättning. hade samsjuklighet i jämförelse med lungsjukdom (KOL) . andra ej definierade somatiska sjukdom, arbete och Oklara definitioner och siffror. de som arbetade. hade samsjuklighet (inga Ålder: –. År: – mars Studiedeltagare: de som arbetat tidigare hade sjukersättning. besvarat en enkät: 617 En del hade fått sin KOL efter Samtliga 200 (?) Hjärttransplantation (I, Z), Återgång i arbete. Av de 94 som arbetat var diabetes (E). 37,i arbete vid uppföljning. (postenkät) om sjuklighet Ingen multivariat analys. av de 94 hade diabetes. och som överlevt 12 månader. och återgång i arbete. inte arbetade hade 25,diabetes, Ålder: oklart. Oklart om uppföljningstid, medan 8,av dem som arbetade Studiegrupp: 150 (). varierar stort, från till hade detta; p<0.05. Personer i arbete var yngre (42 vs 51,5 Av deltagarna var 94 st <65 år år i genomsnitt; p<0,001), hade varit kortare frånvarotid (7 vs 24,5 månader; p<0,001). andel med samsjuklighet som var i arbete kan alltså bero på detta. Ångest, depression (F), astma (J), Sjukersättning, generellt samt p.g.a. Ångest (OR = 2,21; 1,83–2,66), angina pectoris, hjärtinfarkt, depression (2,19; 1,72–2,78) eller 1995–1997. hypertension (I), diabetes Justerat för ålder, kön, socioekonomiska båda (4,47, 3,74–5,35) vid (förtidspension), i faktorer, somatiska symtom och diagnoser, baslinjemätning var relaterade till Ålder = 20–89. sköldkörtelsjukdom/struma, diagnoser, från norsk förhöjd risk för sjukersättning, osteoporos (E), fibromyalgi, oberoende av diagnos, under de Av dessa inkluderades de som kommande åren jämfört med dem var <67 år och ej hade År: Baslinje data 1995– utan sådana besvär. sjukdomar (M) stroke, migrän, sjunker endast något till 1,93 (1,59– ålderspensionerade: 45 782 epilepsi (G), cancer (C, D). 2,33), 1,99 (1,56–2,55) respektive till 1999, exakt 3,73 (3,11–4,49) när man justerar för Ålder: = 20–66. uppföljningstid är oklart. antal somatiska diagnoser – dvs. Bortfall i denna åldergrupp endast marginellt risken för Motsvarande OR, men något lägre, gällde även för risken för Vid justering för ett stort antal faktorer var OR för förhöjd; 1,52–1,60 för depression eller ångest, 2,41 för personer som hade Befolkningen –1997 i Sömnbevär, depression (F), astma Sjukersättning 18–48 månader efter Vid baslinjemätningen hade 2 999 (J), ischemisk hjärtsjukdom, Diagnos från enkät och personer sömnbesvär, 2 137 hade depression på risken för hypertoni (I), stroke, epilepsi (G), Depression och sömnbesvär som depression, 800 hade båda typer av Ålder: –67år. samverkande faktorer och samsjuklighet Under uppföljningen fick 909 (förtidspension). Deltagare n = 37 302 sköldkörtelsjukdom/struma(E), som en störfaktor (confounder). (2,) sjukersättning. fibromyalgi, osteoporos, artrit, OR för sjukersättning för dem som Bortfall: oklart – i alla åldrar, spondylit (M), tumörsjukdom Justerat för kön, ålder, antal somatiska också hade somatisk sjukdom var även de som var äldre än (C,D), annan sjukdom. År: baslinjedata augusti sjukdomar, sociodemografi, livsstil. 1,94 (1,55–2,43) för dem med 67, var det som inte depression, 2,03 (1,68–2,45) för dem med sömnbesvär och 3,95 (3,04– 5,12) för dem med båda dessa sjönk marginellt för dem med enbart depression eller sömnbesvär men mera markant för dem med båda dessa psykiska besvär när man justerade för somatiska sjukdomar. Studiebasen var de personer Alkoholism (F), luftvägsinfektioner Sjukskrivningsfall/person, Sjukfrånvaro vanligare och ofta som var anställda 1964 och (J), mag-tarm (K), sjukskrivningsdagar/person, fördubblad bland fallen, dvs. hela 1965 vid Du muskuloskeletala (M), urogenitala sjukskrivningsdagar/sjukskrivningsfall, personerna med alkoholmissbruk, än Company, 76 687 (? och (N), hjärt-kärlsjukdomar (I). data om samtliga nya sjukskrivningsdagar/möjliga arbetsdagar. bland kontrollerna i samtliga Ålder: –. Fall: de med alkoholproblem Antal sjukfrånvarofall i olika (enligt företagsläkare) som var fördubblat bland fallen, och 3,5 = 764 (). gånger så hög p.g.a. olycksfall och 3,3 År: 1964–1965. gånger så hög i psykiska diagnoser, valda bland de anställda, fallen hade 3,3 gånger så många matchade för kön, ålder, lön diagnosgrupp, urogenitala sjukdomar, vad den lägre: 0,6. mag/tarmdiagnoser var och siffror för luftvägsinfektioner var kontra ; för rörelseorganens sjukdomar: 15 kontra , för hjärtkärlsjukdomar 5 kontra och för urogenitala sjukdomar 3 kontra Patienter från 10 sjukhus i Akut hjärtinfarkt/ischemisk Återgång i arbete (hel- eller deltid) efter 1 En lägre andel av dem med akut diabetes () och akut hjärtsjukdom, förmaksflimmer, år, justerat för QoL och flera demografiska hjärtinfarkt som också hade diabetes med hjärtinfarkt, överlevt > 24 hjärtsvikt (I), diabetes mellitus enkäter; vid inklusion, hade återgått i arbete efter livskvalitet (QoL). timmar samt givit samtycke (E). , 6 månader, hjärtinfarkten; kontra i till deltagande i studien. och 12 månader, univariat analys, men ingen skillnad i Ålder: framgår ej. multivariat analys, dvs. för diabetiker: , för icke- År: januari 1997-november Urval: oklart (? Deltagare: 587 (). Bortfall: vid ettårs enkät. Diabetes (E) och depression (F). Antal sjukfrånvarodagar samt OR för att Av inkluderade personer hade 218 (1,7 urval av befolkningen i ha fler än året %) både diabetes och depression , n = oklart. innan; det senare justerades för kön, ålder, varav 96 var i åldern 18–. bland personer som har Ålder >18 år, av de , antal sjukdomar, fysisk aktivitet, utan diabetes och depression hade 9 både diabetes och är intervjuade var >64 år. rökning och utbildning. sjukfrånvarodagar året innan, de med ( % oklart). diabetes hade 18 och de med både Deltagare= 12 643 (oklart, depression och diabetes hade 79 mellan 45–). sjukfrånvarodagar (P<0,001). I multivariat analys: risken bland dem I analyser av sjukfrånvaro med depression och diabetes att ha yrkesverksamma, oklart hur , jämfört med de utan många och vilka åldrar. depression och diabetes, var OR 1,8 (1,19–2,69) för dem med diabetes och 3,3 (1,1–10,74) för dem med både diabetes och depression. med både depression och diabetes jämfört med de med diabetes var 1,4 (0,36 – 5,38). Alla patienter vid University Njurtransplanterad (N, Z), Prospektiv kohort studie. Inga statistiskt signifikanta effekter diabetes mellitus (E), hjärt- Intervju 3 månader och 1 Arbete/studier/hushållsarbete efter av samsjuklighet på återgång i (inklusive återgång i kärlsjukdom (I). år efter transplantation, arbete/studier/hushållsarbete från 3 arbete) första året efter gången och som kom till poliklinisk uppföljning, 98 Ej justerade analyser. År: –. Ålder: –. 61 (). Patienter som för första Diskbråck i ländryggen (M), Återgång i arbete efter operation Samsjuklighet var en negativ faktor hjärtsjukdom (i), diabetes, Oklart om justerat för något. för återgång i arbete. betydelsen av faktorer för thyreotoxikos (E), psykisk sjukdom enkätdata om sjukdom och Personer utan samsjuklighet hade återgång i arbete bland (F), kronisk alkoholism (F), betydligt högre OR för återgång i patienter som för första magsår (K). arbete; OR 7,1 (2,7–18,4). – oklart hur fått data om 160 (). återgång i arbete samt Bortfall: oklart. vilka som inkluderats i År: 1981–1984. Studera hur fysiska och Ångest, nedstämdhet och Typ av besvär. Detaljerade data rapporteras för olika missbruk (F), sinuit, astma (J), 12 månaderna vid samsjuklighet vid en T.ex. hade personer med Ålder: –. kroniska ryggbesvär, reumatism data om besvär och specifik diagnos jämförs med sjukfrånvaro sinuit (bihåleinflammation) som av fysiska och psykiska N oklar (? ), oklar. (M), hypertoni (I), migrän (G), för personer av samma kön, ålder, också hade ångestbesvär 9,8 fler Deltagare 7 076 (? År: februari–december utbildningsnivå som inte hade sjukfrånvarodagar än de utan ångest Bortfall: 30,. matsmältningssystemet (K), samsjuklighet med en specifik diagnos – (p<0,01). trauma, olycka (S, T). antalet dagar med ökad sjukfrånvaro sjukfrånvarodagar hade de med vid samsjuklighet skattas. Psykisk och somatisk samsjuklighet och förstämningssyndrom (44,; samband med extra sjukfrånvarodagar. p<0,001). Justerat för kön, ålder och utbildningsnivå. 19,rapporterade samsjuklighet. Samsjuklighet var relaterad till ökad sjukfrånvaro (1,7–10, beroende på typ av samsjuklighet). med samsjuklighet hade, beroende på diagnoser, 4 till 44 extra sjukskrivningsdagar jämfört med de Personer med somatisk och psykisk ryggbesvär (+10,p<0,001) och högt blodtryck (+8, p<0,05). För övriga diagnoser fanns inget signifikant samband. Återgång i arbete och kvar i arbete efter 1 hade inte psykisk samsjuklighet. yrkesrelaterad ryggsjukdom (M), Av de utan psykisk återgång i arbete för CDOSD och som varit psykiska sjukdomar DSM-IV Axel I strukturerad) från början patienter som deltar i sjukskrivna sedan minst 4 och II (F). av rehabilitering samt 1 år månader (medel 19 mån) hade återgått i arbete under någon , 1 323 (). År: oklart. psykisk samsjuklighet inom Axel I- Ålder: framgår ej. diagnoser var motsvarande siffror 84– disease; CDOSD). Deltagare: patienter som respektive 90–. siffrorna gäller dem som hade fler än tre psykiska diagnoser inom Axel I, de högre gäller dem som hade en psykisk 1 200 (? inte för att ha flera diagnoser inom Axel II diagnoser. För dem med både Axel I och Axel II diagnoser fanns inget samband med återgång i arbete. De med opiatberoendediagnos, enligt DSM IV Axel I, hade en högre risk för att inte ha återgått i arbete alls (OR 2,7; 1,6–4,6) respektive för att inte ha kvar en anställning (OR 2,6; 1,6–4,1). Motsvarande OR för de som enligt DSM IV Axel II hade en paranoid personlighetsstörning var 1,6 (1,1– 2,3) samt 1,6 (1,1–2,2). Anställda vid en stor Depression (F), diabetes (E), Sjukfrånvarodagar/år. 412 hade diagnosen depression, textilindustri med företag i hjärtsjukdom, hypertoni (I), Justerat för ålder, kön, etnicitet, inkomst, av dem hade samsjuklighet. hela ; 23 000 (? ryggproblem (M). geografisk region, utbildning, lön, dem med data om sjukfrånvaro hade Ålder: ,6–76,. de med både depression och annan med fyra andra kroniska Inkluderade: de som beviljats Data om diagnos från jämfört med dem som bara hade depression 8,8 och de med bara 1995; 15 153 (), (data om sjukfrånvaro finns för År: 1995. (P<0,001). 9 398 personer). Artrit (M), diabetes, Sjukfrånvaro (ingen/ kort 1–/ och Oddsration för sjukfrånvaro påverkas två städer, slumpmässigt sköldkörtelproblem (E), stroke (G), Enkätdata om sjukdomar, inte nämnvärt vid justering för fysisk urval; 3 916. hypertoni (I), astma (J), fysiskt och psykisk hälsa Justerat för flera demografiska faktorer, respektive psykisk samsjuklighet. Ålder: –44år. hjärtbesvär (I), epilepsi (G), samt om sjukfrånvaro. arbetsmiljöfaktorer, kroniska sjukdomar 2 530 svarade på enkät (? cancer (C, D), skallskada (S, T), År: oklart. och fysisk och psykisk hälsa i modellen. psykisk och fysisk hälsa Bortfall 25,. katarakt (H), depression, ångest påverkar det sambandet. Deltagare i studien; de som (F). var i arbete, 2 248 (). Bortfall: oklart. Migrän (G), muskuloskeletala Kort (= ), medellång (2–8 v), lång De med huvudvärk/migrän och med befolkning, 73 327 (? besvär (M), ångest/depression (F). (> 8 v) sjukfrånvaro senaste 12 som svarade på en enkät 2 år med psykiska besvär hade högre efter deltagande i screening, sjukfrånvaro, speciellt i långa fall, än 38 192 (? de med bara huvudvärk/migrän. Ålder: = 20–67år. sjukfrånvaro hade de med alla tre typerna av besvär. Deltagare: de 29 389 () Bortfall i denna delpopulation År: 1995–1997. Långtidssjukskrivna (= ) Indelat i tre grupper: Psykisk(F), psykisk + somatiska diagnostiserad av flera läkare. eller enbart somatiska diagnoser. utredning var prevalensen av psykiska och somatiska diagnoser; utredning –2006, 635 av männen och av Ålder: –. Bortfall: 0. Depression (F) och nuvarande Pågående sjukfrånvaro vid intervju, En större andel av de deprimerade undersökta för depression i personerna i åldersgruppen 40–, den finska staden , 703 som också fick medicinsk behandling ), varav 542 gav för en somatisk sjukdom var godkännande till att deltaga. sjukskrivna än dem utan sådan Bortfall: 22,. somatisk samsjuklighet (52,vs Ålder: oklart. journaler); diagnoser om 29,, p =0,049). Detta gällde ej de Studiegrupp: de av dessa patienter som uppfyllde DSM- sjukskrivning hade de med IV-kriterierna för MDD, n= 267 uppgifter (antal somatiska allvarligare psykisk sjukdom och de med flera psykiatriska diagnoser. Medelålder: 40. År: februari 1997-juni Kvinnor som behandlades med Bröstcancer (C), insomnia (F). Riskfaktorer för sömnbesvär. De flesta var inte sjukskrivna (andelen Data från ett icke- Logistisk regression justerat för ålder, 339 (). civilstånd, utbildning, familjens inkomst, sömnlöshet (OR = 14,1; K.I. 1,1– kvinnor med bröstcancer. Ålder: –90år. yrke, cancertyp, tid sedan diagnos, återfall, 173,8; p<0,05), dvs. 300 (). typ av behandling, I analyser om sjukfrånvaro ingick 212 patienter, dvs. År: oklart. 1 Tre studier klassificerades både som A och C-studier. Dessa tre (93, 98, 103) finns listade bland A-studierna. Sammanställning av studiernas resultat samt andel med samsjuklighet och andel kvinnor. Först listas de där psykisk sjukdom är den studerade samsjukligheten, sedan listas de där även somatisk sjukdom ingår i samsjukligheten. I var och en av dessa kategorier listas studierna efter indexsjukdom, enligt ICD-10. Sist ligger de studier som inte utgick från en indexsjukdom. (Måttlig studiekvalitet = kursiv stil) Resultat, samband med samsjuklighet (metod för fastställande deltagare (% med (A/B/C) % kvinnor i studien Bröstcancer (C,D) Savard (85) De flesta hade ingen sjukfrånvaro, oklart samband med samsjuklighet. 154/300 () som var sjukskrivna rapporterade i mycket högre utsträckning sömnbesvär Diabetes (E) Vamos (103) Deskriptiv statistik visade ökad sjukfrånvaro bland de som hade depression 218/ca 10100 (av (enkät, intervju) som samsjuklighet men inte i multivariat analys 12643) () Kategori A & C Stroke (G) Glozier (72) Psykisk sjukdom vid stroke minskade OR för återgång i arbete; OR 0,39 81/224 () (strukturerad intervju, (0,18-0,81) men inte diabetes journaldata, GHQ/28)) Morbus Crohn (K) Burgdorf (96) De med depression vid Morbus Crohn hade fler sjukfrånvarodagar (p = 0,014) Fibromyalgi (M) Psykisk samsjuklighet vid fibromyalgi ökade HR för sjukfrånvaro HR 1,48 429/34100 () 1,26–1,74) jämfört med att bara ha fibromyalgi Skuldervärk (M) Kuijpers (77) Stress och psykiska besvär bland patienter med skuldervärk ökade OR för 27/298 () sjukfrånvaro OR 4,0 (K.I. 1,5–10,8) Ryggbesvär (M) Dersh (95) Typ av och antal psykiska besvär hade betydelse för återgång i arbete efter 769/1200 () Ryggbesvär (M) Psykisk samsjuklighet påverkade inte andelen som återgick i arbete bland (strukturerad intervju, patienter som fått rehabilitering för sina ryggbesvär Somatiska och i vissa fall även psykiska besvär Hepatit (B) Gjeruldsen (87) av överlevande hade sjukersättning 26/66 () Diabetes (E) Icke-kardiologisk samsjuklighet till diabetes ökade risken för 393/33148 () sjukfrånvaro HR 1,49 (1,12-1,99) Migrän (G) Mäki (48) Depression respektive andningsbesvär som samsjuklighet till migrän 4 025/27127 () påverkade inte risken för sjukfrånvaro KOL (J) Kremer (93) En högre andel av de som inte hade samsjuklighet var i arbete. 320/617 () Kategori A & C Mykletun (94) Somatisk samsjuklighet till psykisk sjukdom hade inget samband med (enkät, klinisk utfallet, dvs. framtida risk för sjukersättning Insomnia (F) Overland (98) Justering för somatisk samsjuklighet minskade risken för (enkät + undersökning) sjukersättning för kombinerad depression och sömnbesvär men inte för Kategori A & C antingen depression eller sömnbesvär. De med samsjuklighet till alkoholproblem hade högre sjukfrånvaro än (alkohol) (F) de utan samsjuklighet (för urogenitala sjukdomar lägre) (p < 0,01) Rytsälä (89) Samsjuklighet hade samband med sjukfrånvaro endast för äldre, men 37/267 () (klinisk undersökning och Isometsä (83) Somatisk samsjuklighet förekom i nära hälften av beviljade 125/277 () sjukersättningar för depression. Druss (84) De med samsjuklighet till depression hade fler sjukfrånvarodagar, 100/9398 () 13,48 jämfört med (p < 0,001) Migrän (G) Fiane (92) Högre prevalens av sjukfrånvarofall bland de med samsjuklighet, ?/29 369 speciellt de med både muskuloskeletala och psykiska besvär som Angina (I) Fler än två andra sjukdomar utöver angina ökade risken för 286/33148 () sjukfrånvaro HR 2,24 (1,38-3,64) Hjärtinfarkt (I) Multivariat analys visade att diabetes som samsjuklighet vid 96/587 () (patientenkät, journaldata) hjärtinfarkt inte påverkade andelen som återgått till arbete efter Endast deskriptiv statistik, högre andel av de med diabetes arbetade 18/94 () n (I,Z) Diabetes, stroke, Ryggbesvär (M) Samsjuklighet med diabetes resp med kranskärlssjukdom innebar högre OR för sjukersättning, OR 3,2 (1,3–8,0) resp OR 2,0 (1,0–3,9) men ej vid hjärtinfarkt eller stroke Vucetic (82) De utan samsjuklighet hade sex gånger högre OR för återgång i arbete 40/160 () diskbråck (M) OR 7,1 (2,7–18,4) Ryggbesvär (M) De med samsjuklighet hade högre risk att vara sjukskrivna längre HR 1,31 (K.I. 1,12–1,52) Holtslag (74) Somatisk samsjuklighet påverkade inte återgång i arbete 88/214 () (patientenkät i anslutning van (97) Samsjuklighet vid njurtransplantation påverkade inte återgång i arbete 9/61 () (N,Z) Stroke (G) Samsjuklighet med diabetes minskade återgång i arbete efter stroke 38/266 () (OR 0,25; KI 0,08-0,79) (Kliniskt fastställd) Mångsjuklighet, dvs. Samsjuklighet var relaterad till ökad sjukfrånvaro, mellan 1,7 och 10,4 204/7076 () fler dagar beroende på typ av samsjuklighet (100, 102) hade psykisk och somatisk samsjuklighet 345/635 () (enkät, journaldata) DSouza (91) Odds ration för sjukfrånvaro påverkades inte av samsjuklighet Tabell11a.Somatisk indexsjukdom med samsjuklighet i form av symtom på psykiska besvär (referensnr.) Psykisk samsjuklighet vid fibromyalgi ökade risken för sjukfrånvaro över under det kommande året HR 1,48 (1,26–1,74) Kuijpers (77) Stress och psykiska besvär vid skuldervärk ökade risken för sjukfrånvaro OR 4,0 (1,5-10,8) Vamos (103) Depression vid diabetes ökade inte sjukfrånvaro Glozier (72) Psykisk sjukdom vid stroke minskade återgång i arbete OR 0,39 (0,22-0,80). inte återgång i arbete. Dersh (95) Typ av psykisk sjukdom och antal psykiska diagnoser hade betydelse för återgång i arbete efter rehabilitering för ryggbesvär Kremer (93) Det fanns ett positivt samband mellan att ha sjukersättning och att ha samsjuklighet bland KOL-patienter (ej Psykisk samsjuklighet vid ryggbesvär påverkade inte Tabell11b.Somatisk indexsjukdom med samsjuklighet i form av symtom på somatiska besvär och ibland även psykiska. (referensnr.) Lägre chans för återgång i arbete för strokepatienter som hade diabetes Fler än två andra sjukdomar utöver kranskärlsjukdom ökade risken för sjukfrånvaro HR 2,24 (1,38–3,64) Icke-kardiologisk samsjuklighet till diabetes ökade risken för sjukfrånvaro HR 1,49 (1,12– 1,99) Fiane (92) Högre prevalens av sjukfrånvarofall bland personer med migrän om de hade samsjuklighet, speciellt bland de med både muskuloskeletal och psykisk samsjuklighet Mäki (48) Depression respektive andningsbesvär som samsjuklighet till migrän ökade inte risken för sjukfrånvaro Burgdorf (96) Morbus Crohn patienter som också var deprimerade hade fler sjukfrånvarodagar Holtslag (74) I multivariat analys fanns inget samband med samsjuklighet till trauma och återgång i arbete Lägre frekvens av personer med diabetes bland dem som återgått i arbete efter hjärttransplantation (ej multivariat analys) van (97) Samsjuklighet vid njurtransplantation minskade inte Det tog för anställda med ländryggsbesvär som var sjukskrivna att återgå till arbete om de hade samsjuklighet HR 1,31 (K.I. 1,12-1,52) Multivariat analys visade att diabetes som samsjuklighet inte påverkade återgång till arbete efter hjärtinfarkt Vucetic (82) Samsjuklighet vid diskbråcksoperation hade starkt negativt samband med återgång i arbete. sådan samsjuklighet hade högre OR för återgång i arbete; 7,1 (2,7-18,4) Gjeruldsen (87) av överlevande hade sjukersättning (p < Bland personer med diabetes respektive Bland personer med hjärtinfarkt eller stroke fanns inget kranskärlssjukdom var OR för sjukersättning pga. samband med sjukersättning pga. ryggbesvär ryggbesvär högre; OR 3,2 (K.I. 1,3–8,0) respektive OR 2,0 (1,0–3,9) Savard (85) Bröstcancerpatienter; de sjukskrivna hade i högre utsträckning samsjuklighet i form av sömnbesvär Psykisk indexsjukdom med samsjuklighet i form av symtom på somatiska besvär (referensnr.) Druss (84) De med samsjuklighet till depression hade fler sjukfrånvarodagar, 13,48 jämfört med (p < 0,001) De med samsjuklighet till alkoholism hade högre sjukfrånvaro än de utan samsjuklighet (men lägre för urogenitala sjukdomar) (p < 0,01) Rytsälä (89) Samsjuklighet hade samband med sjukfrånvaro endast för äldre, men ojusterat resultat Isometsä (83) Samsjuklighet förekom i nära hälften av sjukersättningarna för depression. Mykletun (94) Somatisk samsjuklighet till psykisk sjukdom hade inget samband med risk för framtida sjukersättning Overland (98) Somatisk samsjuklighet vid kombinerad insomnia och depression innebar förhöjd OR för sjukersättning Mångsjuklighet, dvs. Samsjuklighet var relaterad till ökad sjukfrånvaro, mellan 1,7 och 10,4 fler dagar beroende på typ av DSouza (91) Odds ration för sjukfrånvaro påverkades inte av hade psykisk och somatisk samsjuklighet 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. 8.En myndighet för havs- och vattenmiljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet.