sou · GYB379 · 2010-11-03 00:00:00 — Den tredje modellen verkar accepterad av en majoritet av forskarna, men det kan vara viktigt att undersöka vilken av dessa effekter har störst betydelse. Resultatet kring detta verkar motstridiga och det kan förklaras med hypotesen att sambandet mellan självuppfattning och resultat förändras vid olika utvecklingsfaser. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Studien undersökte hur självuppfattning förändrades mellan åk 7 och åk 12, vilket samband självuppfattning hade med elevernas resultat i språkämnet, och om det fanns skillnader mellan pojkar och flickor. Resultaten visar att självuppfattning minskar under adolescensen och att flickor har lägre självuppfattning än pojkar. Skillnaden mellan pojkar och flickor ökade fram till åk 10 och minskade sedan. Flickor visade bättre resultat i språkämnet än pojkar med en ständig ökning, medan pojkarnas trajektorier minskade fram till åk 9, för att sedan öka igen. Studien visade att det fanns en positiv korrelation mellan självuppfattning och skolresultat , särskilt för pojkar. Förändringar i skolresultat i språkämnet motsvarades dock inte av förändringar i självuppfattning. Ett annat resultat var att sambandet mellan självuppfattning och resultat blev svagare ju äldre eleverna blev. Von Houtte (2005) studerade självuppfattning hos 3 720 elever i olika typer av gymnasieskolor (studieinriktade och yrkesinriktade) i . De fann intressanta genuseffekter. Pojkar i yrkesinriktade gymnasieskolor hade lägre generell självuppfattning än pojkar i studieinriktade gymnasieskolor. Flickor hade lägre global självuppfattning än pojkar i båda typer av skolor. Deras självuppfattning verkade däremot bara marginellt påverkad av att de gick i en yrkesinriktad gymnasieskola. Pojkarnas självuppfattning verkade vara mer påverkad av att de gick i en typ av skola med lägre status eller av faktorer relaterade till detta. (2000) argumenterar att det finns olika komponenter av självuppfattning och att sambandet med positiva skolresultat skulle vara knuten till just några av dessa, och inte till självuppfattning generellt. En komponent av självuppfattning (self-concept) som de menar är mer direkt relaterad till skolresultat är det som de kallar känslan av kontroll (sense of personal control). Liknande egenskaper beskrivs också av andra författare med termer som mastery, personal efficacy, och self-efficacy. De analyserade data från en longitudinell studie (8 802 elever i åk 8 från 1 052 skolor i , upp till åk 12) för att undersöka effekter av skolresultat i åk 8 på känslan av kontroll och självuppfattning i åk 10 och effekterna av dessa uppfattningar om skolresultat i åk 12. Resultaten visar att skolresultaten hade ett positivt samband med känslan av kontroll och . Pojkar redovisade en högre självuppfattning (self-esteem) än flickor i åk 10 (unstandardized coeff. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt upplevde mindre support från föräldrarna (-.21). De fann också att känslan av kontroll var relaterad till skolresultat . Ciarrochi, Heaven & (2007) studerade tre distinkta faktorer: självuppfattning (self-esteem) hopp (trait hope) och positiv attributional stil. De undersökte om de var relaterade till framtida skolresultat, lärarnas skattningar av kompetens och elevernas välbefinnande i en grupp om cirka 600 elever som deltog i en australiensisk longitudinell studie mellan åk 7 och åk 8. Faktorerna som undersöktes valdes för att de representerade olika aspekter av ett positivt tänkande som kunde hypotiseras vara gynnsamma skyddande faktorer som kunde bidra till att eleverna kunde förverkliga sin potential. Självuppfattning skulle spegla individernas uppfattningar om värde och kompetens, hopp skulle spegla i vilken utsträckning individerna tror att de kan uppnå sina målsättningar och attributional stil speglar individernas uppfattningar om vad som orsakar positiva eller negativa händelser i deras liv, om det är deras egen förtjänst eller om det ligger i andra händer, till exempel. Självuppfattning är en viktig komponent av den sociala och kognitiva utvecklingen. Flera studier visar att den är relaterad till livskvalitet. Låg självuppfattning har befunnits vara relaterad till depression, suicidtankar, mobbning, antisocialt beteende och ätstörningar. Resultaten visar att känslan av hopp hade det starkaste sambandet med senare skolresultat. Högre självuppfattning ledde till en minskning av känslan av att vara ledsen och en positiv attributional stil ledde till minskade upplevelser av rädsla. Det fanns genuseffekter i den undersökta gruppen: flickor hade högre betyg i alla ämnen förutom naturvetenskap; när det gäller det emotionella välbefinnandet, uttryckte flickor högre nivåer av rädsla och ledsenhet. Även när det gäller lärarnas skattningar fanns det skillnader: lärarna tyckte att flickor hade mer emotionella problem, medan pojkar bedömdes ha mer beteendeproblem och sämre skolanpassning. Ett annat resultat var att flickornas självuppfattning minskade över den undersökta perioden. Leeson, Ciarrochi & Heaven (2008) utvecklade senare modellen som beskrevs i förra artikeln, och analyserade samma undersökningsgrupp, mellan åk 7 och åk 10, dessutom med tillägg av uppgifter om elevernas kognitiva förmåga. Enligt modellen som redovisas i denna studie, skulle flickor förutom högre resultat också rapportera en högre nivå av positivt tänkande än pojkar. Eftersom det finns genusskillnader i flera avseenden i denna Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt studie, hade det varit önskvärt att redovisa två olika strukturella modeller för flickor och pojkar. Crosnoe, Riegle-Crumb & Muller (2007) undersökte effekterna av tidiga skolsvårigheter på självuppfattning och uppfattning om intellektuell förmåga. Data från en grupp om 3 324 elever mellan åk 7 och åk 12 analyserades. Studien utgår från två teorier om självuppfattning. Den första (looking glass self) beskriver hur självbilden är socialt konstruerad genom samspel i sociala system på olika nivåer (micro, meso, macro). De bilder som individen får från dessa samspelssituationer internaliseras delvis, men individen kan också göra aktiva urval och använda sig av olika strategier för att behålla en positiv självbild och undvika att erkänna oönskad feedback. Den andra teorin (self-enhancement identity theory) hävdar att det finns en stark tendens hos människan att utveckla och behålla en positiv bild av sig själv. Denna positiva självbild, även om den inte stämmer, bidrar till välbefinnande och vad som är ännu viktigare ingjuter den förtroendet som krävs för att möta nya utmaningar och svåra uppgifter. Denna teori tillämpad i utbildningssituationer innebär att en låg självuppfattning kan påverka skolval och skolresultat genom ett lågt självförtroende som leder till att man undviker att engagera sig i skolarbetet, eller också undviker att välja svåra uppgifter. Studien hypotiserar att upplevda skolsvårigheter skulle leda till att eleverna underskattar sina förmågor, vilket blir som en självuppfyllande profetia som innebär ytterligare ett hot för deras utbildningskarriär. Resultaten visar att misslyckande i en kurs för flickor var relaterat till en lägre uppfattning av deras förmåga och ledde också till lägre resultat i matematik i slutet av gymnasiet, detta oavsett om de hade fått en diagnos av inlärningssvårigheter. För pojkar var det som påverkade dem negativt inte att misslyckas i en kurs, men däremot var en diagnos av inlärningssvårigheter relaterad till en följande lägre skattning av intellektuell förmåga, oavsett nivån av prestationerna, vilket också ledde till lägre resultat i matematik i slutet av gymnasiet. Författarnas slutsats var därmed att både flickor och pojkar påverkades av negativ feedback genom att de sänkte sin självuppfattning, men att de verkade mer känsliga för olika typer av negativ feedback. Flickor verkar mer känsliga för personlig direkt feedback, medan pojkar verkar mer känsliga för effekterna av en opersonlig diagnos, som dock kan påverka deras status. Tolkar detta som en indikation av att flickor kan vara mer relationsorienterade medan pojkar är mer statusorienterade. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt verkade den negativa effekten på självuppfattning av skolsvårigheter vara större för flickor som kom från familjer eller umgicks med kamrater som hade ett starkt intresse och motivation för utbildning. , Powlishta & (2004) undersökte i en tvärsnittstudie av 412 tonåringar om genusroller (gender roles) kunde förklara skillnaderna i psykiska symptom som har visats i flera studier tidigare, nämligen att flickor redovisar mer internaliserande symptom och pojkar mer externaliserande symptom. Skillnaderna i internaliserande symptom uppträder , medan skillnaderna i externaliserande beteenden är tydliga redan i barndomen och fortsätter . Författarna definierar begreppet genusrollorientering eller genustypisk orientering som uppfattningen som en person har av att inneha vissa genustypiska egenskaper. Positiva egenskaper som relateras till en maskulin genusroll är till exempel uppfattningen att man har det som definieras som instrumentella personlighetsdrag som, till exempel oberoende och bestämdhet (independency assertiveness,). Typiskt feminina positiva egenskaper är s.k. expressiva personlighetsdrag som emotionalitet och empati. Pojkar är ofta mer benägna att identifieras med den maskulina/instrumentella genusrollen, medan flickor ofta är mer benägna att identifiera sig med den expressiva genusrollen. Genusroller verkar vara negativt relaterade till psykiska symptom. Den instrumentella är negativt korrelerad med internaliserande symptom (depression, anxiety), medan expressivitet korrelerar negativt med externaliserande symptom som anti-socialt beteende. Tidigare studier har givit indikationer att genusroller delvis kan förklara skillnaderna i symptomatologin mellan pojkar och flickor. De har också visat att det finns skillnader i den självuppfattade kompetensen, där pojkar upplever sig ha högre självbild (self worth) än flickor. Studiens syfte var att undersöka om genusroller (instrumentalitet och expressivitet) kunde förklara skillnaderna mellan pojkar och flickor, både när det gäller symptom och den upplevda kompetensen. Resultaten visade att pojkar hade högre nivåer av instrumentalitet och flickor hade högre nivåer av expressivitet. Pojkar hade också en högre självbild (self worth). Instrumentalitet medierade delvis skillnaderna mellan pojkar och flickor i internaliserande symptom, medan expressivitet helt medierade skillnaderna mellan pojkar och flickor i externaliserande symptom. Det vill säga: när man hade tagit hänsyn i analysen av genusrollen expressivitet, var pojkar och flickor inte längre olika i deras nivå av externaliserande problem. När det gäller internaliserande Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt symptom, medierade uppfattning av kompetens effekten av genusrollen (instrumentalitet), men att vara en flicka innebär alltjämt en högre risk för att redovisa internaliserande symptom. Detta tolkas av et al. (2004) som om det finns andra faktorer som inte var med i denna studie som står bakom fenomenet att flickor har högre nivåer av depressiva symptom. Däremot fanns det inga skillnader i externaliserande symptom mellan pojkar och flickor med samma nivå av expressivitet. En implikation av studien är att insatser för att stödja positiva genusrollegenskaper, både instrumentella och expressiva, för både pojkar och flickor kan vara betydelsefulla för att främja välbefinnande och förebygga psykisk ohälsa. Att stödja förmågan av att vara oberoende och självsäker (instrumentalitet) och förmågan av att känna empati och medlidande (expressivitet) kan vara positivt för både pojkar och flickor, eftersom dessa egenskaper skulle kunna spela en viss skyddande roll mot utvecklingen av internaliserande och externaliserande symptom. visar med denna studie att genusrollerna har en betydelse, men de poängterar att dessa säkert inte är de enda faktorer som är inblandade. För att förklara genusskillnader i förekomsten av depression har faktorer relaterade till personlighet, biologiska faktorer och sociala svårigheter beskrivits som samverkar för att skapa olika risker för pojkar och flickor (Nolen-Hoeksema & Girgus, 1994). Bland dem som har studerat externaliserande symptom (conduct disorder) har man sett att interaktionen mellan temperament, social och kognitiv utveckling samt miljöfaktorer kan förklara risken för att utveckla anti-socialt beteende under adolescensen (Moffitt, 1993). En studie av , , (2006) hade som huvudsyfte att undersöka processer som kunde förklara varför flickor får bättre betyg i skolan. De studerade i en grupp av 518 elever, vilken typ av attityd eleverna hade till skolarbete och till lärandemål, deras av lärandestrategier samt deras self-efficacy i ämnet matematik. drog slutsatsen att dessa attityder (mastery goals och lugnare beteende i klassrummet) bidrar till att göra flickornas lärande mer framgångsrikt. När det gäller self-efficacy, fanns i denna studie inga skillnader mellan pojkar och flickor. Genusaspekter i den kognitiva process (kallad coupling, koppling) som kopplar ihop uppnådda kompetenser, självuppfattning inom samma område och intresse, undersöktes i en longitudinell studie av Dennissen, Zarrett & Eccles (2007). På basis av tidigare studier, hypotiserade de att flickor skulle vara mer samvetsgranna än pojkar Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt och arbeta med skolämnen även om de inte är väldigt intresserade. Pojkar antogs i stället vara mer fokuserade i sina intressen och koncentrera sina ansträngningar på färre domäner. Pojkarnas nivå av koppling mellan resultat, självuppfattning och intresse inom samma område, skulle därmed vara högre än flickornas. Resultaten visade att pojkar och elever med hög grad av samvetsgrannhet (enligt föräldrarnas skattning) hade en högre nivå av koppling mellan läranderesultat, självuppfattning och intresse. Dennissen et al. resonerar att dessa resultat kan bero på socio-kulturella normer som uppmuntrar pojkar att koncentrera sina ansträngningar inom de områden där de har mest intresse och kompetens. Flickor skulle kunna bli socialiserade i att prestera bra på alla områden oberoende av deras intresse, medan pojkar skulle bli mer uppmuntrade i att specialisera sig. Det är inte heller klart om en lägre nivå av koppling mellan dessa aspekter är en nackdel för flickorna, det beror sannolikt på vad som kommer att premieras i utbildningssystemet och i samhället: en bred kompetens med jämna prestationer, eller en mer specialiserad kompetens inom ett begränsat område. , , , , & De Munter (2007) studerade vilken roll motivationen för lärande hade både på individnivå och på gruppnivå, d.v.s. hos kamraterna i klassen, påverkar resultaten i skolan (i matematik och språk) mellan åk 7 och åk 8. Gruppen som deltog i studien var ett nationellt representativt urval av 4 340 studenter från . Motivation för lärande är ett begrepp som betraktas som en indikator av en positiv attityd och på elevernas välbefinnande, om än i förhållande till de specifika lärandemålsättningar som finns i skolans miljö. Studiens hypoteser var: 1.att den egna lärandemotivationen skulle vara relaterad till läranderesultaten utöver betydelsen av de egna kognitiva förutsättningarna och familjebakgrunden; 2.att lärandemotivationen i den aktuella kamratgruppen skulle bidra med ytterligare en effekt till bättre resultat, utöver det som berodde på individens egenskaper och motivation; 3.att lärandemotivationen skulle reducera genusskillnaden (gender gap) i resultaten mellan pojkar och flickor, vilket skulle stödja teorin att förklaringen till pojkarnas sämre resultat och underprestation i skolan är deras annorlunda motivationsinriktningar. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Elevernas lärandemotivation gav en positiv effekt på läranderesultat, även om effekten var mindre än den som berodde på elevernas kognitiva förmåga och bakgrund; det fanns också vissa mindre effekter av skolans sammansättning. Det som är intressant i detta sammanhang är att skillnaderna mellan pojkar och flickor inte minskade nämnvärt, när man tog hänsyn till skillnaderna i lärandemotivationen, vilket innebär att den tredje hypotesen inte kunde bekräftas. Ett annat resultat var att lärandemotivationen var en viktig prediktor av läranderesultat framför allt för pojkar. Gruppen lågpresterande pojkar med låg motivation var i riskzon för att förlora ytterligare mark jämfört med de andra grupperna. Flickorna med motsvarande låg motivation arbetade ändå och fortsatte att utvecklas även om de inte var så motiverade, på samma sätt som de mer motiverade flickorna. Detta betyder också att genusskillnaden (gender gap) är stor framför allt bland de mindre motiverade eleverna. Buheler & (2004) har med data (cirka 4 000 ungdomar) från en nationell databas () studerat relationerna mellan kumulativa risker, skyddande faktorer och ungdomarnas bristande sociala anpassning i form av psykisk ohälsa/beteendeproblem. Ett kumulativ riskindex utvecklades med indikatorer på sociodemografiska risker, risker relaterade till bostadsområde, familjeprocesser, kamrater, och skolfaktorer. Korrelationerna i en första tvärsnittstudie visade följande: att bli utsatt för en stor mängd av risker i olika sammanhang (cumulative risks) var relaterat till en högre förekomst av depression och beteendeproblem. Skyddande faktorer mot beteendeproblem – för ungdomar som var utsatta för risker – var: självförtroende (self-esteem), skolresultat och problemlösningsförmåga. Skyddande faktorer mot depression för ungdomar som var utsatta för kumulativa risker var endast självförtroende. Ett högt självförtroende kunde dock inte skydda helt mot depression, och dess effekt som buffert var starkare för pojkar än för flickor. Den longitudinella studien visade att kumulativa risker endast var relaterade till depression, om man kontrollerade för tidigare nivåer av anpassningsproblem. Detta betyder att gruppen som hade beteendeproblem var relativt stabil vid denna ålder. Självförtroende var en skyddande faktor mot beteendeproblem för pojkar; självförtroende och skolresultat var skyddande faktorer mot depression. Buheler & diskuterar resultatet att flickor i högriskgruppen hade lägre självförtroende än pojkar i motsvarande högriskgrupp och föreslår Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt att detta kunde bero på att flickor med kumulativa risker i större utsträckning än pojkar i samma situation, internaliserar den negativa behandling de får från familj, kamrater och lärare, och att detta beror på att de är mer socialt inriktade och därmed har svårare att försvara sin självbild mot omfattande negativ behandling. Sammanfattningsvis undersökte dessa studier faktorer relaterade till lärandeprocesser och självuppfattning. Flickor verkar under tonåren ha generellt lägre självuppfattning än pojkar trots att de har högre resultat. Självuppfattning går igenom olika faser under adolescensen och påverkas även av externa faktorer (skolbyten, krav). Pojkar skulle kunna tendera att överskatta och flickor underskatta sin kompetens. Självuppfattning, goda skolresultat, positiva bedömningar som man får från andra personer i sin omgivning skyddar mot utvecklingen av psykiska problem. Det finns faktorer som delvis kan mediera dessa samband i skolan: egna positiva förväntningar (hopp), känslan av kontroll, motivation för lärande, intresse, beteende i klassrummet, typ av målinriktning. Det verkar finnas generella skillnader mellan pojkar och flickor i alla dessa faktorer. Självuppfattning påverkas negativt för både pojkar och flickor av erfarenheter av svårigheter i skolan, men pojkar är mer statusorienterade och känsliga för den negativa feedback som en placering i en specialundervisningsgrupp innebär, medan flickor är mer relationsorienterade och känsliga för den personliga negativa erfarenheten av att ha misslyckats i en kurs. Positiva egenskaper av genusroller verkar kunna skydda pojkar mot externaliserande beteende och flickor från internaliserande. SOU 2010:79 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Sammanställning av studierna om skolprestationer och psykisk hälsa, självuppfattning, självbild Buehler, C. and , J. (2004). skyddsfaktorer mot depression. resultat skyddar mot depres- mental risk and youth mal- adjustment: the role of youth [Ref ID 26559]. Ciarrochi, J., Heaven, P. L. and , F. (2007). The impact of hope, self-esteem, and attributional style on adolescents' school grades and emotional well-being: A longitudinal study. in Personality, [Ref ID 1755]. Undersöker självuppfattning och attribution stil i åk 7– åk 10. Hopp hade ett starkt samband med skolresultat. Flickor hade högre betyg i alla ämnen och var mer ledsna och oroliga. , D.A., Jacquez, F. M. and Maschman, T. (2001). uppfattning av kompetens och från andra hindrade utveck- origins of depressive cogni- lingen av depression. tions: A longitudinal study of and Research, [Ref ID 9011]. , , , J. M., Peeke, L. A., Seroczynski, A. D. and , J. (1999). Children's overand underestimation of academic competence: A longitudinal study of gender differences, depression, and anxiety. Child development, [Ref ID 3035]. , D.A., , S. E., , J. M., Peeke, L. G., Seroczynski, A. D., Tram, J. M., et al. (2001). The development of multiple domains of child and adolescent self-concept: A cohort sequential longitudinal design. Child development, [Ref ID 9024]. Jämföra elevernas bedömning av sin kompetens med lärarnas bedömningar. Studera utveckling av uppfattningar av kompetens . Pojkar överskattade sin kompetens medan flickor underskattade den. Ungdomarnas uppfattning av sin kompetens påverkas av utvecklingsfaser och samhällskrav. Det finns skillnader i hur pojkar och flickor tenderar att reagera på krav utifrån. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Crosnoe, R., RiegleCrumb, C. Undersöka effekter av inlär- Att misslyckas i en kurs påver- and Muller, C. (2007). ningssvårigheter – som en kade negativt flickorna. Self-Perception, and Academic form av negativ feedback – på påverkades negativt av en diagnos eller av placeringen i Social problems, [Ref ID 6924]. De Fraine, B., , J. Studera utveckling av själv- Flickor har lägre självupp- and Onghena, P. (2007). uppfattning mellan åk 7 och fattning än pojkar. longitudinal analysis of gender differences in academic self- achievement: A multivariate multilevel latent growth app- Denissen, J.J.A., Zarrett, N. Det finns viss stöd på hypo- and Eccles, J. (2007). intresse, självuppfattning och tesen att flickor presterar bra to Do It, Im , and I Know I oavsett intresse för ämnet. Am: Longitudinal Couplings Achievement, Self-Concept, lopment, [Ref ID 29803]. , Powlishta & (2004). An examination of gender differences in adolescent adjustment: the effect of competence on gender role differences in symptoms of psychopathology. , G.A., Pomerantz, E. M., , A. & , H. (2006). Sex Differences in : The Role of Childrens Approach to Schoolwork. Developmental Psychology, [Ref ID 25864]. Undersöka hur genusroller påverkar psykiska symptom genom att undersöka betydelsen av kamraters uppfattning och självuppfattning av kompetenser. Undersöker faktorer som förklarar varför flickor får högre betyg i skolan. Den expressiva genusrollen förklarade skillnader mellan pojkar och flickor i externaliserande beteenden. Flickor har ett lugnare beteende i klassrummet och har en högre grad av en effektiv målinriktning i sitt lärande. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Leeson, P., Ciarrochi, J. and Flickor har högre resultat och Heaven, P. (2008). kognitiv förmåga, självupp- mer positivt tänkande. ability, personality, and aca- fattning och resultat. demic performance in adol-