sou · GYB38 · 2010-02-04 00:00:00 — kostnaderna för att driva myndigheten) inklusive myndighetens kostnader för att administrera de verksamheter som finansieras via sakanslag. disponerar också vissa avgifter samt har intäkter från uppdragsverksamhet. disponerar därutöver flera sakanslag med särskilt angivna ändamål. Dessa anslag används huvudsakligen för transfereringar. använde cirka 40 årsarbetskrafter och (exklusive overheadkostnader) ur anslaget 1:1 inom utgiftsområde 20 till havs- och vattenmiljörelaterad verksamhet. Myndigheten använde därutöver 655 mil- 3Ibid., 4 §. 2009/10:1. Berörd verksamhet inom andra myndigheter joner kronor ur olika s.k. sakanslag för samma ändamål. Inom utgiftsområde 20 finansierades den angivna verksamheten främst av anslagen 1:2 Miljöövervakning m.m., 1:3 Åtgärder för biologisk mångfald, 1:5 Miljöforskning och 1:12 Havsmiljö. Inom utgiftsområde 23 finansierades verksamheten av anslaget 1:8 Ersättningar för viltskador m.m.5 Utredningens förslag: Ansvaret för samordning, utveckling, uppföljning, utvärdering, rapportering och information i fråga om de tre miljökvalitetsmålen Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag och Hav i balans samt levande kust och skärgård ska ingå i den nya myndigheten. Regeringen har fördelat ansvaret för samordning, utveckling, uppföljning, utvärdering, rapportering och information rörande de enskilda miljökvalitetsmålen på och ett antal andra myndigheter.6 ansvarar för tio av de sexton miljökvalitetsmålen. Av dessa är det främst Hav i balans samt levande kust och skärgård, Levande sjöar och vattendrag och Ingen övergödning som har bäring på hav och vatten. Andra miljökvalitetsmål som i viss utsträckning rör hav och vatten och som har ansvar för är Bara naturlig försurning, Ett rikt växt- och djurliv och Myllrande våtmarker. har ansvaret för att göra en samlad uppföljning, bedömning och rapportering till regeringen rörande miljökvalitetsmålen. ska även sammanställa och lämna underlag till regeringens återkommande fördjupade utvärdering av miljömålsansvaret. Utredningen om miljömålssystemet föreslog att tar över roll som samordnare av miljömålsuppföljningen samt får en stärkt samordningsfunktion för att ta fram miljödata och annat underlag för uppföljningen.7 5Naturvårdsverkets svar till utredningen , dnr M 2009:01/6. 62 § förordningen (2009:1476) med instruktion för . 7Miljömålen i nya perspektiv, SOU 2009:83, s. 29-34. Berörd verksamhet inom andra myndigheter Som framgår av utredningens direktiv (bilaga 1) är det viktigt att insatserna för att nå miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård, Ingen övergödning, Giftfri miljö, Ett rikt växt- och djurliv och Levande sjöar och vattendrag genomförs samlat med genomförandet av direktivet, ramdirektivet för vatten, Helcoms aktionsplan för , åtgärder inom ramen för Ospar samt relevanta delar av EU:s strategier på området. För att nå ett sådant samlat genomförande gör utredningen bedömningen att den nya myndigheten bör vara miljömålsmyndighet med ansvar för de miljökvalitetsmål som huvudsakligen berör havs- och vattenmiljön liksom den också bör vara ansvarig myndighet för nämnda EG-direktiv. Utredningens förslag är därför att ansvaret för samordning, utveckling, uppföljning, utvärdering, rapportering och information i fråga om miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård, Levande sjöar och vattendrag och Ingen övergödning ska ingå i den nya myndigheten. Detta ansvar ger den nya myndigheten ett tydligt miljömålsansvar med krav på att inom sitt verksamhetsområde verka för att målen nås. Skälet till att även miljökvalitetsmålet Ingen övergödning föreslås ingå i den nya myndigheten är att övergödningen är ett av de större miljöproblemen i havsmiljön. Det gäller särskilt för Egentliga . Av arbete med såväl uppföljning och utvärdering som utveckling av strategier och åtgärdsförslag inom miljökvalitetsmålet Ingen övergödning rör cirka 2/3 vattenrelaterade frågor.8 kommer även fortsättningsvis att ha en viktig roll för uppföljning av vissa delmål inom de angivna miljökvalitetsmålen, t.ex. delmålet om utsläpp av kväveoxider till luft inom miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Även har en viktig roll, särskilt för utveckling av insatser för att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Den nya myndigheten bör utveckla former och rutiner för samarbete med berörda myndigheter och organisationer. 8 svar till utredningen , dnr M 2009:01/6. Berörd verksamhet inom andra myndigheter Tabell 4.1 redovisade kostnader för uppföljning och utvärdering av vattenrelaterade miljökvalitetsmål. Anslag inom utgiftsområde 20, kostnader kostnadsnivå a Årsarbetskrafter och kostnader för uppföljning av miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. Levande sjöar och vattendrag och Hav i balans samt levande kust och skärgård har inte kunnat särredovisa motsvarande kostnader. De uppges av ingå i redovisade kostnader för områdesskydd, åtgärdsprogram för hotade arter och andra åtgärder för biologisk mångfald respektive havsmiljöförvaltning. Källa: svar till utredningen , dnr M 2009:01/2009/6. Övriga miljökvalitetsmål med vattenanknytning, dvs. Bara naturlig försurning, Ett rikt växt- och djurliv och Myllrande våtmarker, bedömer utredningen bör ligga kvar på eftersom de i minst lika stor utsträckning rör landmiljön som havs- och vattenmiljön. Ett annat miljökvalitetsmål som har stor betydelse för havs- och vattenmiljön är Giftfri miljö. Ansvaret för detta mål ligger på Kemikalieinspektionen. Det är utredningens bedömning att ansvaret bör ligga kvar där eftersom delmålen och åtgärderna i huvudsak rör utfasning av kemiska ämnen i varor för att på det sättet minska spridningen till och förekomsten av farliga ämnen i naturen. Kemikalieinspektionen är central tillsynsmyndighet med ansvar för kemikaliekontroll. Kemikalieinspektionen är även svensk ansvarig myndighet för EU:s kemikalieförordning REACH. Tabell 4.2 Utredningens förslag till finansiering av uppföljning och utvärdering av vattenrelaterade miljökvalitetsmål. Överföringar mellan anslag inom utgiftsområde 20 kostnadsnivå () -0,5 Berörd verksamhet inom andra myndigheter Utredningens förslag: verksamhet rörande samordning, vägledning och beslut om föreskrifter i fråga om svensk vattenförvaltning ska ingå i den nya myndigheten. Ramdirektivet för vatten har införlivats i svensk lagstiftning genom den s.k. vattenförvaltningsförordningen.9 Regeringen har utsett fem länsstyrelser att vara vattenmyndigheter och tillika behöriga svenska myndigheter för ramdirektivets genomförande. Enligt vattenförvaltningsförordningen, baserat på ramdirektivet för vatten, ingår följande moment i vattenförvaltningen. 1.Kartläggning och analys, 2.fastställande av kvalitetskrav (miljökvalitetsnormer), ansvar i fråga om vattenförvaltning består främst av samordning, vägledning samt rapportering till EU-kom- missionen. Regeringen har bemyndigat att meddela föreskrifter om kartläggning och analys, kvalitetskrav, förvaltningsplaner, åtgärdsprogram, övervakning samt redovisning av uppgifter för rapportering. får meddela föreskrifter gällande ytvatten och geologiska undersökning får meddela motsvarande föreskrifter gällande grundvatten. Föreskrifterna vänder sig i första hand till vattenmyndigheterna, dvs. de fem länsstyrelser som utsetts av regeringen att vara vattenmyndigheter. deltar i de övergripande arbetsgrupperna inom ramen för den gemensamma genomförandestrategin (CIS) som leds av samt i en rad andra arbetsgrupper angående ramdirektivet för vatten. För nationell samordning finns en samordningsgrupp (SAMVAT) som leds av . I gruppen ingår bl.a. vattenmyndigheterna, geologiska undersökning (SGU) och (). 9 Förordning (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. Berörd verksamhet inom andra myndigheter Tabell 4.3 redovisade kostnader för vattenförvaltning. Anslag inom utgiftsområde 20, kostnader kostnadsnivå 1:3 Åtgärder för biologisk aMedel som använts till utredningar och utvecklingsarbete, bl.a. bedömningsgrunder. Här ingår även för tillgång till data till alla aktörer (kommuner, länsstyrelser, forskare m.fl.) som behöver data från och gör utredningar på uppdrag av . bMotsvarar det belopp som enligt regleringsbrevet högst fick använda för vattenförvaltning (ap. 2, punkt 8) dels inom myndigheten, dels som bidrag till och . Beloppet är i regleringsbrevet höjt till . De medel ur anslaget som använts till finansiering av vattenmyndigheterna och länsstyrelserna har exkluderats i denna tabell, redovisas istället i tabell 4.35. Källa: svar till utredningen , dnr M 2009:01/2009/6. Verksamheten finansieras, förutom av förvaltningsanslag (1:1), av anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. och anslaget 1:3 Åtgärder för biologisk mångfald (vattenförvaltning). fördelar även medel ur anslag 1:3 (ap. 2, punkt 8) till vattenmyndigheterna, länsstyrelserna, och för arbete med vattenförvaltning enligt de villkor som anges i regleringsbrevet (se avsnitt 4.3 angående vattenmyndigheternas och länsstyrelsernas verksamhet). Skälet till att verksamheten bör ingå i den nya myndigheten är att vattenförvaltning, tillsammans med havsmiljöförvaltning, måste anses vara grunden för en myndighet med ansvar för havs- och vattenmiljöfrågor. För att realisera regeringens målsättning att med en ny myndighet etablera en effektiv och samlad svensk havs- och vattenmiljöförvaltning föreslår utredningen att ansvar för samordning, vägledning och beslut om föreskrifter i fråga om svensk vattenförvaltning ska ingå i den nya myndigheten. Regeringens uppfattning, enligt utredningens direktiv (bilaga 1), är att den överordnade samordningen av vattenmyndigheternas verksamhet har brustit. Det är därför viktigt att den nya myndigheten ges förutsättningar, bl.a. i form av tillräckliga resurser, för att samordna vattenmyndigheternas arbete. bidrar också med kompetens i det internationella biståndsarbetet på vattenförvaltningsområdet. Berörd verksamhet inom andra myndigheter verket deltar i två Sida-finansierade projekt om vattenförvaltning i respektive och i ett projekt om dricksvattenskydd i . Sida ger bidrag till internationella projekt om vattenförvaltning med . Tabell 4.4 Förslag till finansiering av nationell vattenförvaltning. Överföringar mellan anslag inom utgiftsområde 20 kostnadsnivå () -1,8 -4,5 -23,0 Utredningens förslag: I huvudsak all verksamhet inom som rör havsmiljöförvaltning ska ingå i den nya myndigheten. Även ansvaret för att fördela medel ur anslaget 1:12 Havsmiljö ska ingå i den nya myndigheten. ansvarar, i samråd med andra berörda myndigheter, för det nationella genomförandet av det direktivet.10 Verket organiserar nationella expertmöten och deltar i EU-möten inom ramen för arbetet med att genomföra direktivet. I arbetet ingår också att ta fram handböcker, utveckla rapporteringssystem och att utveckla bedömningsgrunder anpassade till det direktivet. I pågår ett arbete med att införliva det direktivets bestämmelser i svensk rätt. De nya bestämmelserna avses träda i kraft för att uppfylla direktivets bestämmelser om införlivande i den nationella lagstiftningen. Det direktivet föreskriver att länderna för varje havsregion (för del och nordöstra ) ska 1.ta fram inledande bedömning av särdrag och miljötillstånd, 2.fastställa god miljöstatus, 10 Uppdrag enligt regleringsbrev avseende . Berörd verksamhet inom andra myndigheter 3.fastställa ett antal miljömål och indikatorer, har tillsammans med tagit fram förslag till en nationell åtgärdsplan för att nå målen enligt Helcoms aktionsplan för Östersjön.11 I det fortsatta arbetet bedömer att verket kommer att ha ansvaret för genomförandet av ett tjugotal av de 150 föreslagna åtgärderna samt för ytterligare ett antal åtgärder i samverkan med andra myndigheter. Det kommer även att finnas behov av att precisera och revidera den nationella åtgärdsplanen. har inom ramen för Östersjöstrategin12 ansvar för att leda arbetet med farliga ämnen. är ansvarig myndighet. är även nationell kontaktpunkt för övergödning och biologisk mångfald inom ramen för genomförandet av Östersjöstrategin. ansvarar som tidigare nämnts för samordning, utveckling, uppföljning, utvärdering, rapportering och information vad avser de nationella miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård och Ingen övergödning. Det innebär bl.a. att underlag tas fram till den årliga redovisningen (rapporten deFacto) till regeringen. Utveckling av förslag till åtgärder är en viktigt del i arbetet, som så långt som möjligt är integrerad i liknande arbete inom ramen för andra processer, t.ex. direktivet och Helcoms aktionsplan för . Exempel på åtgärder är skydd och förvaltning av kust och områden, restaurering, jordbruksåtgärder, musselodlingar, biocider i havsmiljön och utsläpp från sjöfarten. har till utredningen uppgett att verkets inriktning är att så långt möjligt samordna projekt och åtgärder inom miljömålsarbetet, Helcoms aktionsplan för och . 11Sveriges åtagande i Baltic Sea Action Plan – Förslag till nationell åtgärdsplan, 5985 [2009]. 12Europeiska unionens strategi för [2009] 248 final. SOU 2010:8 Berörd verksamhet inom andra myndigheter redovisade kostnader för havsmiljöförvaltning Anslag inom utgiftsområde 20 bKostnadsnivån har använts för anslag 1:12 Havsmiljö.. Källa: svar till utredningen , dnr M 2009:01/2009/6. medverkar också i arbetet med att utveckla principer och metoder för havsplanering. Verket har t.ex. deltagit i i syfte att ta fram principer för Martime Spatial Planning. deltar även i Helcoms, Ospars och Nordiska ministerrådets arbete med att utveckla havsplanering. tar även fram kunskapsunderlag om den miljön, vilket behövs både för havsplanering och för skydd och skötsel av områden med stora naturvärden. Även andra myndigheter bidrar med underlag, t.ex. geologiska undersökning (SGU) om havsbottnarnas geologi och om djupförhållanden. Ännu saknas den heltäckande kartbilden varför dessa insatser behöver fortgå ytterligare . har särskilt arbetat med att sammanställa både nya och befintliga inventeringsresultat i en gemensam databas (). deltar även i flera internationella projekt med syftet att harmonisera och bygga upp marin kunskap. ansvarar för att ta fram förslag till nya Natura 2000-områden,13 liksom områden till Helcoms och Ospars nätverk av skyddade områden.14 Som komplement till områdesskydd enligt finansierar projektet för värdefulla kust- och skärgårdsområden i vilket fem länsstyrelser deltar och driver var sitt regionalt delprojekt. finansierar och deltar i ett antal projekt för arter som kräver särskilda insatser, bl.a. ål, tumlare och alfågel. biträder med utvecklingen av en ny strategi om främmande arter (rör både land- och 13EU:s nätverk för värdefull natur. 14Baltic Sea Protected Areas [HELCOM] och [OSPAR]. Berörd verksamhet inom andra myndigheter vattenlevande arter) som förväntas inom från EU-kommis- sionen. samverkar med flera andra myndigheter med ansvar för havsmiljön, t.ex. , , , , , geologiska undersökning, och . Verket upprätthåller kanslifunktion för Samordningsgruppen för havsmiljöfrågor (SamHav) och Havsmiljörådet.15 deltar i internationellt arbete, särskilt inom Ospar, Helcom, () och . fördelar medel ur havsmiljöanslaget, bl.a. via länsstyrelserna i form av statsbidrag för åtgärder som bidrar till att minska belastningen av och mängden näringsämnen m.m. i och (LOVA).16 Motivet till att den föreslagna verksamheten bör ingå i den nya myndigheten är att havsmiljöförvaltning, tillsammans med vattenförvaltning, måste anses vara sådan verksamhet som avses med regeringens målsättning att med en ny myndighet etablera en effektiv och samlad svensk havs- och vattenmiljöförvaltning (bilaga 1). ger även tillstånd för skyddsjakt på säl och arbetar med att förebygga och minska de skador säl och skarv orsakar yrkesfisket. fördelar medel ur anslaget 1:8 Ersättningar för viltskador m.m. inom utgiftsområde 23 till länsstyrelserna för att förebygga och ersätta skador av säl ().17 Det kan finnas skäl när den nya myndigheten har etablerats att överväga att helt eller delvis överföra detta ansvar från till den nya myndigheten. Tabell 4.6 Förslag till finansiering av havsmiljöförvaltning. Överföringar mellan anslag inom utgiftsområde 20 () -6,6 -284,8 15Enligt den från gällande förordningen [2009:1476] med instruktion för finns något krav på att verket ska ha ett Havsmiljöråd inom myndigheten. 16Förordning [2009:381] om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt. 17Viltskadeförordning (2001:724). Berörd verksamhet inom andra myndigheter Områdesskydd, åtgärdsprogram för hotade arter samt andra åtgärder för biologisk mångfald Utredningens förslag: verksamhet som rör skydd av områden och arter i havsmiljö ska ingå i den nya myndigheten, liksom ansvaret för åtgärdsprogram för hotade arter i såväl hav som sötvatten. Ansvar och medel för restaurering av vattendrag och andra åtgärder som rör sötvatten ska också ingå i den nya myndigheten. har ett övergripande ansvar för olika skyddsformer i syfte att bevara biologisk mångfald. Det innebär bl.a. att meddelar föreskrifter och ger ut allmänna råd för tillämpningen av lagar och förordningar som rör områdesskyddet. Dessutom har verket ekonomiskt ansvar för de naturvårdsavtal som tecknas med markägare för statens räkning av och länsstyrelserna. ansvarar för planering och inrättande av nationalparker, inklusive föreskrifter och skötselplan för dessa. Länsstyrelser och kommuner ansvarar för genomförande av övriga skyddsformer. fördelar medel ur anslaget 1:3 Åtgärder för biologisk mångfald inom utgiftsområde 20 till länen utifrån en nationell prioritering av de områden som föreslås skyddas. Verket administrerar också statsbidrag till kommunerna för deras områdesskydd. äger och förvaltar även fastigheter som har köpts in för områdesskydd, land och vatten. lämnar bidrag till länsstyrelserna för arbetet med att förvalta och sköta skyddade områden, inklusive områden utpekade som Natura 2000-områden i enlighet med art- och habitatdirektivet. Andelen skyddade områden som har skyddet av vattenmiljön eller den miljön som bevekelsegrund är låg men ökar. som inrättades 2009 är exempel på ett område som i hög grad skyddas på grund av biologiska värden under vattenytan. De flesta skyddade områden som innehåller vattenmiljöer består också av landmiljöer. har det samlade ansvaret för åtgärdsprogram för hotade arter och för arter som har ett särskilt ansvar för enligt EG-direktiv eller internationella konventioner, i samarbete med länsstyrelserna som samordnar genomförandet regionalt. Berörd verksamhet inom andra myndigheter åtgärdsprogram för hotade arter som är knutna till sötvattens- eller havsmiljöer är i många fall exempel på arter som är känsliga för vattenkvalitetsförändringar, som är knutna till vattenmiljöer som blivit exploaterade i hög utsträckning eller som påverkats kraftigt av t.ex. fiske. Enligt är ofta kunskapsläget dåligt och åtgärderna har ofta begränsats till inventeringar. Restaurering av vattendrag är en åtgärd för biologisk mångfald som ibland görs inom skyddade områden, som del av ett åtgärdsprogram för hotade arter eller för att uppnå god ekologisk status enligt vattendirektivet. Tabell 4.7 redovisade kostnader för områdesskydd, åtgärdsprogram för hotade arter och andra åtgärder för biologisk mångfald i vatten. Anslag inom utgiftsområde 20, kostnader kostnadsnivå 1:3 Åtgärder för biologisk aVissa kostnader, bl.a. att ta fram kunskapsunderlag, redovisas i tabell 4.5 istället (havsmiljöförvaltning). bAv beräknad andel av anslagspost 2 inom anslaget som används till områdesskydd och andra åtgärder i sötvatten och havsmiljön. har i kompletterande svar angett att använts till insatser i sjöar och vattendrag och ca. till insatser i kust- och havsområden. Källa: svar till utredningen , dnr M 2009:01/2009/6. Eftersom skydd av områden och arter i havsmiljö kan ske både med stöd av bestämmelser och med stöd av motsvarande regler i fiskerilagstiftningen bör arbetet ske integrerat och lämpligen ingå i den nya myndighetens ansvarsområde. Det är dessutom lämpligt att samma myndighet som ansvarar för den fysiska planeringen av havet (se kapitel 3) också har befogenheterna att besluta om skyddsåtgärder. Områdesskydd i sötvattenmiljöer bör ligga kvar på . Ett skäl är att det ofta innefattar även landområden. Ett annat och kanske viktigare skäl är att det rör fastighetsindelade områden där har befogenhet att köpa in och förvalta fastigheter och att ingå naturvårdsavtal. Detsamma kan gälla vissa kust- och skärgårdsområden. Berörd verksamhet inom andra myndigheter nya myndigheten bör i dessa fall själva precisera var gränsen för ansvar ska gå. och den nya myndigheten bör ha en ömsesidig samrådsskyldighet vid planering av vilka nya områden som ska skyddas i de fall det rör hav och sötvatten. Ansvaret för åtgärdsprogram för hotade arter i såväl hav som sötvatten bör ingå i den nya myndighetens verksamhet. Det ansvaret kommer även att innefatta åtgärdsprogram för hotade fiskarter, inklusive beslut om fredning, som ansvarar för. Det är även lämpligt att ansvar och medel för restaurering av vattendrag och andra åtgärder för biologisk mångfald som rör sötvatten ingår i den nya myndighetens verksamhet. Den nya myndigheten föreslås få rätt att disponera delar av anslaget för åtgärder för biologisk mångfald i vatten. Skälet till att en överföring av medel från anslaget 1:3 Åtgärder för biologisk mångfald till ett annat anslag inte föreslås är att bör kunna följa utvecklingen av de totala kostnaderna för åtgärder för biologisk mångfald. Mot bakgrund av att skyddet av vattenområden, särskilt i havsmiljön, varit eftersatt bör den andel av anslaget som den nya myndigheten får använda höjas (jämfört med fördelningen som här används som beräkningsgrund). Tabell 4.8 Finansiering av områdesskydd, åtgärdsprogram för hotade arter och andra åtgärder för biologisk mångfald. Överföringar mellan anslag och ändringar av dispositionsrätt inom utgiftsområde 20 kostnadsnivå () -0,9 -35,0a aAv utredningen uppskattat belopp, som inkluderar alla typer av åtgärder för biologisk mångfald i havsmiljö samt alla typer av åtgärder för biologisk mångfald i sötvatten förutom områdesskydd. bBeloppet förs till en ny anslagspost inom anslaget som den nya myndigheten får disponera. Berörd verksamhet inom andra myndigheter Kalkning av sjöar och vattendrag Utredningens förslag: verksamhet som rör kalkning av sjöar och vattendrag ska ingå i den nya myndigheten. har det övergripande ansvaret för kalkning av sjöar och vattendrag. Det innebär att fördela medel till länsstyrelsernas kalkningsverksamhet och till biologisk återställning i kalkade vatten. vägleder länsstyrelserna, administrerar och följer upp bidragen, inklusive att kalkningsverksamheten har avsedd nytta och ger upphov till minsta möjliga skada. Tabell 4.9 redovisade kostnader för kalkning av sjöar och vattendrag. Anslag inom utgiftsområde 20, kostnader kostnadsnivå 1:3 Åtgärder för biologisk mångfald a Hela ap. Källa: svar till utredningen , dnr M 2009:01/2009/6. Skälet till att ansvaret bör överföras till den nya myndigheten är att kalkning är ett viktigt verktyg för att förbättra miljötillståndet i vatten som är påverkade av försurning. Insatserna bidrar till att nå miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning. Tabell 4.10 Förslag till finansiering av kalkning av sjöar och vattendrag. Överföringar mellan anslag och ändringar av dispositionsrätt inom utgiftsområde 20 kostnadsnivå () -1,2 -208,0 Berörd verksamhet inom andra myndigheter Utredningens förslag: Ansvaret för miljöövervakning i sötvatten och hav ska ingå i den nya myndigheten. Miljöövervakning är återkommande systematiskt upplagda undersökningar och mätningar som syftar till att regelbundet följa miljötillståndet i utomhusmiljön och som tillsammans ska visa om miljöarbetet leder till bättre miljökvalitet.