sou · GXB383d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Begränsad miljöpåverkan i andra länder ska inte genom sin import bidra till skövling av natur eller förgiftning av människor och miljö i andra länder. Svenska banker och finansiella institutioner ska inte bidra till finansiering av miljöskadliga projekt i andra länder. Inriktningen är att miljökvalitetsmålet ska nås inom en generation. 2.3.2Miljöförbundet förslag till delmål föreslår följande delmål under det föreslagna nya miljökvalitetsmålet: 1.År 2010 ska dialoger mellan myndigheter och livsmedelssektorn ha resulterat i en bindande överenskommelse, som innebär att miljöskadlig import ersätts med miljöanpassade alternativ. 2.År 2010 ska dialoger mellan myndigheter och skogssektorn ha resulterat i en bindande överenskommelse, som innebär att miljöskadlig import ersätts med miljöanpassade alternativ. 3.År 2010 ska systemet med gröna certifikat för elproducenterna ha utvidgats till att ha en motsvarighet inom livsmedelssektorn och skogssektorn. 4.År 2010 ska svenska banker och andra finansiella institutioner ha upphört att bidra till finansiering av miljöskadliga projekt i andra länder. 5.Från och med år 2010 ska den offentliga upphandlingen inte bidra till miljöskadlig produktion eller utvinning i andra länder. 6.Sverige ska verka för att frågan om negativ miljöpåverkan av expanderande jordbruksproduktion förs upp på mellanstatliga och överstatliga organisationers dagordning. 7.Sverige ska verka för att multilaterala förhandlingar om inter- nationellt bindande minimiregler rörande företags ansvar för en 45 , 2008. PM 5 Global miljöpåverkan från svensk konsumtion globalt hållbar utveckling inleds, så att en internationell kon- vention kan antas . 8.Sverige ska i de internationella finansiella institutioner där landet är medlem verka för att dessa har upphört att bidra till finansiering av miljöskadliga projekt. 2.4SCB tar fram miljö- och hållbarhetsrelaterad statistik Miljöräkenskaper är ett informationssystem som med hjälp av statistik beskriver samband mellan miljö och ekonomi i . Miljöräkenskaperna gör det möjligt att jämföra miljöpåverkan orsakad av hushållen, med påverkan från andra aktörer t.ex. industri och offentlig sektor. De områden som ingår i miljö- räkenskaperna är utsläpp till luft och vatten, avfall, energianvänd- ning, materialflöden, kemikalier, miljöskyddskostnader, miljöföre- tag, miljöskatter, miljösubventioner samt naturresursfrågor. De första miljöräkenskaperna som togs fram i kom . tar ett tiotal länder, både inom och utanför EU, fram miljö- räkenskaper. FN har uppmärksammat att hastigheten med vilken länder ansluter sig till systemet är för långsam. EU står därför i begrepp att lagstifta om att alla medlemsländer ska vara med i systemet. I är det () som tar fram miljöräkenskaperna.46 De svenska miljöräkenskaperna kan visa både direkta och indirekta utsläpp som är förknippade med svensk konsumtion. Det finns två metoder att göra detta. Den ena metoden använder antagandet att miljöpåverkan i andra länder är desamma som i hemlandet. Det ger i fall en underskattning av miljöpåverkan, men har använts eftersom det är brist på detaljerad miljöstatistik från många av de länder som importerar ifrån. Den andra metoden använder mer av den tillgängliga statistiken, men är mer resurskrävande att beräkna. Båda dessa sätt att beräkna miljöpåverkan från konsumtionen redovisas på webbplats47. Ett problem är annars att de indirekta utsläppen från t.ex. produktion i andra länder ofta inte tas med i beräkningar av kon- sumtionens miljöpåverkan. Som ett exempel är det bara en tredje- del av de totala svenska utsläppen av koldioxid som är direkta, medan hela två tredjedelar är indirekta. På europeisk nivå är hela tre 46SCB, Miljöräkenskaper. 47SCB, Miljöräkenskapernas data- och analyssidor. PM 5 Global miljöpåverkan från svensk konsumtion fjärdedelar av de totala utsläppen av bl.a. växthusgaser indirekta. Det är således mycket viktigt att framtida statistik och indikatorer förmår åskådliggöra den totala globala miljöbelastningen från varor och tjänster.48,49 SCB bedömer att miljöräkenskaperna kan ge över- siktlig information om den svenska konsumtionens totala miljö- påverkan på global nivå. Informationen kan ges på tre områden; resursanvändning, koldioxid och försurande ämnen. Med en plane- rad europeisk lagstiftning som gör att alla EU:s länder redovisar miljöräkenskapsdata kommer datakvaliteten i beräkningarna att kunna förbättras ytterligare. Flera bedömare, bl.a. från Europeiska miljöbyrån, anser att miljöräkenskaperna har stor potential och borde komma till användning mycket mer än vad de gör . På uppdrag av den europeiska har SCB gjort detaljerade studier av miljöpåverkan i relation till olika hus- hållstyper med olika konsumtionsmönster samt analyser av vad i den privata konsumtionen som förändras över tiden. Studien visar hur statistiken kan röra sig från ett makroperspektiv, där de totala både direkta och indirekta globala utsläppen från hushållen ingår, till ett perspektiv där miljöpåverkan från konsumtionen hos olika typer av hushåll kan identifieras.50 2.5Europeiskt arbete kring metodfrågor – EIPOT EIPOT, Environmental Impacts of Trade51, startade för att ta fram en internationellt accepterad statistikmetod för att beräkna och beskriva den globala miljö- påverkan som orsakas av varor och tjänster. EIPOT-samarbetet syftade till att sätta samman befintlig kunskap och pågående forskning för att kunna beräkna den totala globala miljöpåverkan från varor och tjänster. Projektet gick även igenom vilka metoder som fanns eller höll på att utarbetas. Via dem identifierades, specificerades och utvecklades ett anpassat angreppssätt som kan användas av de 17 europeiska länder som deltagit i samarbetet. Projektet avslutades med en rapport . 48SCB, 2003. 49European /, . 50SCB, 2003. 51EIPOT, Environmental Impacts of Trade. PM 5 Global miljöpåverkan från svensk konsumtion 2.6Naturvårdsverket redovisar data om konsumtion och växthusgaser Konsumtionsmönstrens miljöpåverkan i olika regioner kan delvis illustreras genom de utsläpp av koldioxid som de ger upphov till.52 och har bl.a. använt olika länders national- och miljöräkenskaper som metod för att ta fram data om vilka utsläpp av växthusgaser den svenska konsumtionen ger upp- hov till, oavsett var i världen eller i produktionskedjan utsläppen sker.53 uppskattar att de svenska utsläppen av kol- dioxid, lustgas och metan, per capita , var drygt kol- dioxidekvivalenter54,55. I siffran ingår utsläpp i alla produktionsled från vaggan till graven, inklusive konsumtionsfasen. Utsläpp som orsakats av export har dragits ifrån och utsläpp som orsakats av import har lagts till. Utsläppen orsakas till av privat konsumtion och till av offentlig konsum- tion. Den privata konsumtionen delas upp i olika aktiviteter som står för olika andel utsläpp: äta – utsläpp på shoppa (där inköp av kläder och skor är den största delposten) – . I sin rapport klimatpåverkan56 diskuterar Natur- vårdsverket hur minskningarna av de globala koldioxidutsläppen kan gå till, och inom vilka områden det är extra svårt. Exempelvis är utsläppen från livsmedelsproduktionen svåra att förändra. Därför krävs i stället förändrade matvanor. Boendet kan med ny teknik utvecklas till att bli både energisnålt och förknippat med låga utsläpp. De dagliga transporterna kan bli mer energieffektiva, t.ex. om de sker i kollektivtrafik. Även bilarna kan inom överskådlig tid utvecklas till att bli relativt energieffektiva. För längre flygresor är det däremot svårare. drar i rapporten slutsatsen att det är viktigt att växthusgasutsläppen analyseras utifrån ett 52Miljövårdsberedningen, 2007. 53Naturvårdsverket, 2008. 54Naturvårdsverket, 2008. 55Det kan jämföras med att det globala medelutsläppet av växthusgaser per capita var koldioxidekvivalenter. (Källa: , 2008.) 56Naturvårdsverket, 2008. PM 5 Global miljöpåverkan från svensk konsumtion konsumtionsperspektiv och inte enbart från de utsläpp som sker inom landet. Sammanfattningsvis anser utredningen att det är angeläget att synliggöra och minska den svenska konsumtionens globala miljö- påverkan. Ett flertal nationella aktörer har uppmärksammat vikten av att synliggöra den svenska konsumtionens globala miljöeffekter, samt svårigheterna att göra detta inom ramen för det nuvarande miljö- målssystemet. anser att ett arbete bör påbörjas för att klar- göra hur varor och tjänster som importerar påverkar miljön i ursprungsländerna och globalt, samt hur denna fråga ska hanteras inom ramen för miljömålssystemet.57 anser också att det svenska miljöarbetet behöver ta hänsyn till miljöpåverkan i andra länder och föreslår att en utredning om miljömålssystemet även ska omfatta frågan om hur miljömålens internationella koppling kan synliggöras, följas upp och utvärderas inom miljömålssystemet. har inte tagit ställning till hur detta bör göras men kan tänka sig att ett nytt grundläggande värde, en internationell dimension, skulle kunna föras in i miljömålssystemet.58 Miljövårdsberedningen ser i sin promemoria Tillväxt och miljö i globalt perspektiv59, ett behov av ett övergripande mål om att begränsa miljöeffekter i andra länder. Beredningen menar att ett sådant mål skulle kunna ingå i de nationella miljökvalitets- målen. Beredningen anser även att sociala aspekter som arbets- villkor i de långa produktionskedjorna behöver belysas. Därför kan ett eventuellt program för hållbara konsumtions- och produktions- mönster eller möjligen politiken för global utveckling vara en alter- nativ hemvist för ett mål om effekter av svensk konsumtion. 58Miljömålsrådet, 2008. 59Miljövårdsberedningen, 2007. PM 5 Global miljöpåverkan från svensk konsumtion Utredningens uppdrag är bl.a. att analysera och lämna förslag till hur miljömålssystemet kan utvecklas för att hantera aspekter såsom naturens långsamma återhämtningsförmåga och miljöproblemens gränsöverskridande karaktär. Utredningen har som direktiven före- skriver fokuserat på att göra detta inom ramen för miljömåls- systemet. Alternativa platser för att synliggöra den globala miljö- påverkan har därför inte undersökts. För att komma fram till ett förslag om hur den globala miljö- påverkan från konsumtion bör synliggöras i miljömåls- systemet kan följande frågor ställas: Vad ska uppnås med att synliggöra den globala miljöpåverkan i miljömålssystemet? På vilket sätt ska den globala miljöpåverkan införlivas i det befintliga miljömålssystemet? På vilket sätt ska den globala miljöpåverkan mätas och följas upp? 3.2.1Vad ska uppnås med att synliggöra den globala miljöpåverkan i miljömålssystemet? Genom att synliggöra den globala miljöpåverkan i miljömåls- systemet bör bl.a. följande klargöras att varor och tjänster som importerar och konsumerar påverkar miljön i ursprungsländerna och globalt hur varor och tjänster som importerar och konsumerar påverkar miljön i ursprungsländerna och globalt i vilken utsträckning varor och tjänster som importerar och konsumerar påverkar miljön i ursprungsländerna och globalt vad som behöver göras för att varor och tjänster som importerar och konsumerar i mindre utsträckning ska påverka miljön i ursprungsländerna och globalt. PM 5 Global miljöpåverkan från svensk konsumtion 3.2.2På vilket sätt ska den globala miljöpåverkan införlivas i det befintliga miljömålssystemet? Utredningen anser att den svenska konsumtionens globala miljö- påverkan bör föras in på en övergripande nivå i miljömålssystemet och föreslår därför att generationsmålet ska tillföras strecksatsen (se PM 3): -konsumtionen av varor och tjänster i orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt oberoende av var i världen den motsvarande produktionen är lokaliserad. Generationsmålet anses av utredningen vara en lämplig plats för frågan eftersom det anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske för att miljömålen ska kunna nås. En fördel med förslaget är att den globala miljöpåverkan orsakad av svensk konsumtion lyfts och synliggörs i målhierarkin. 3.2.3På vilket sätt ska den globala miljöpåverkan mätas och följas upp? Strecksatsen om konsumtion i generationsmålet är inte tillräckligt konkret för att direkt kunna mätas eller följas upp. Ytterligare åtgärder behövs för att åstadkomma detta inom miljö- målssystemet. Det internationella perspektivet har fördjupats . En avsevärd del av den svenska konsumtionen baseras på varor och tjänster som importeras. En ibland mycket stor del av den svenska konsumtionens miljöpåverkan sker därför i de länder där dessa varor och tjänster produceras. Import av naturresurser eller import av varor som ofta med stor miljöpåverkan produceras i andra länder är några exempel. Den globala miljöpåverkan som bör synliggöras och minska ska omfatta miljökonsekvenser från den svenska konsumtionen av varor och tjänster inklusive alla faser i varornas och tjänsternas livscykel (från råvaruutvinning och produktion, till kvittblivning), var i världen dessa miljökonsekvenser än uppstår. Inom EU pågår arbete med att synliggöra samt ta fram data och beräkningar av konsumtionens globala påverkan, t.ex. inom ramen för EU:s arbete med en integrerad produkt- politik, för hållbar konsumtion och produktion och en hållbar industripolitik, Europeiska miljöbyråns arbete med PM 5 Global miljöpåverkan från svensk konsumtion en resursstrategi, forskningsprojektet (Environmental Impacts of Trade) och Reap (Resources and Energy Analysis Programme). Utredningen föreslår att , och i samråd följer och i relevanta fall deltar i detta arbete som utgångspunkt för en diskussion om hur den globala miljöpåverkan från svensk konsumtion av varor och tjänster kan mätas inom det svenska miljömålssystemet. Övriga relevanta aktörer, t.ex. från myndigheter, organisationer och näringsliv, bör ges möjlighet att lämna synpunkter på förslaget. Utredningen anser att arbetet med att delta i och följa pågående arbete ingår i det särskilda ansvar för miljöarbetet som har inom sitt verksamhetsområde det ansvar för nationalräkenskaperna som SCB har och i det uppföljningsansvar som utredningen föreslår att ska få enligt betänkandets kapitel 5 om upp- följning och rapportering. Beyond GDP, webbadress: EIPOT, Environmental Impacts of Trade. Background, webbadress: European Commission, , 2009-01- 22, Roadmap to establish suitable assessment indicator(s) to monitor the use of natural resources, opubl. , , Draft: Europe and the global environment, How the planet and the worlds largest economy interact. Environmental and Economic Analysis of Consumption and Production Patterns – A Pilot in Europé. , 2004, EU Sustainable Development Strategy. What happened to the 80 commitments? KOM (2008) 397 slutlig, den , Handlingsplanen för hållbar konsumtion och produktion samt en hållbar industri- PM 5 Global miljöpåverkan från svensk konsumtion politik, Meddelande från Kommissionen till och Rådet. KOM (2009) 433 slutlig. den 20.8.2009, Bortom BNP. Att mäta framsteg i en föränderlig värld, Meddelande från Kommis- sionen till och Rådet. , 1997, Ställ om för rättvist miljö- utrymme, 2:a upplagan 1998. , 2007, Rättvisa Mål, Rapport till den fördjupade utvärderingen av miljömål. , 2008, Miljömålen – nu är det bråttom!, Miljömåls- rådets utvärdering av miljömål 2008. Miljövårdsberedningen, 2007, Tillväxt och miljö i globalt perspektiv, promemoria 2007:1. Möllersten , 2008, Det saknade miljömålet, , andra upplagan. , 2008, Konsumtionens miljöpåverkan, rapport 5903. , , PM – Underlag till utredningen om miljömålssystemet, Dnr 110-746-09. Rees , Wackernagel , 1996, Our Ecological Footprint: Reducing Human Impact on the Earht, New Catalyst Bioregional Series. SCB, Miljöräkenskaper, webbadress: SCB, 2003, Households in the environmental accounts. SCB, Miljöräkenskapernas data- och analyssidor, webbadress: United Nations Environment Programme, 2009, Frequently Asked Questions, The Process. WWF, Våra ekologiska fotavtryck, utbildningsmaterial. WWF European Policy Office (EPO), 2007, Europe 2007 Footprint. WWF , 2008, An Analysis of Swedenss Carbon Footprint. WWF, Living Planet 2008. PM 6 Miljömålsuppföljning och miljödataförsörjning Bakgrund och ...........................................uppdraget Brister i miljödataförsörjning ................för miljömålen Miljödata från .......................................många källor 4.1.1 ..........Miljöövervakning av den yttre miljön Den ...........................internationella rapporteringen Officiell ....................statistik och miljöräkenskaper 4.5Regional och lokal miljöövervakning och 4.6Kommunernas och näringslivets bidrag till Kostnader för miljödata ............................................. Miljöinformation och statistiksekretess.................... 5.3Samordnad dataförsörjning – internationella 5.3.1SEIS – samordnad informationsförsörjning.178 5.3.2 INSPIRE och GMES..................................... PM 6 Miljömålsuppföljning och miljödataförsörjning 5.4.1Naturvårdsverket får ansvar för miljömåls- 5.4.2Bättre verktyg för tillgängliga och kvalitets- 5.4.3 Bättre koordinering med internationell 6.2Gröna nyckeltal och indikatorer för hållbar Indikatorer för jämförelser......................................... 6.4Uppföljning som tydliggör internationellt PM 6 Miljömålsuppföljning och miljödataförsörjning Grunden för att kunna bedöma om miljökvalitetsmålen nås är tillgång till kvalitetssäkrade data. Miljöövervakningen, dvs. under- sökningar och mätningar som syftar till att regelbundet följa tillståndet i utomhusmiljön, kan inte leverera alla miljödata som behövs för att följa upp miljökvalitetsmålen. Därför behöver underlag hämtas även från andra källor. Utredningen anser att samordningen av miljöinformation och dataförsörjning inom miljö- området måste stärkas. har redan ett samordningsansvar för miljö- målsuppföljning enligt sin instruktion och genom att härbärgera samt genom att vara statistikansvarig myndighet för vissa miljödata. Utredningen anser dock att ansvar för samordningen bör stärkas och utvecklas och omfatta fler statistikområden än data som tas fram inom miljöövervakningen. Utredningen föreslår att verket tar över roll som samordnare av miljömålsuppföljningen och miljöövervakningen, vilket även omfattar en stor del av de arbetsuppgifter som Miljö- målsrådets kansli utför. () har till utredningen lämnat ett förslag om att utveckla ett sammanhållet statistiskt system inom miljöområdet. Miljöövervakningen och miljömålsuppföljningen innehåller stora dataunderlag. Ett miljöstatistiskt system skulle kunna bidra till att samordna den tillgängliga miljöinformationen och ge underlag för förbättringar och förslag till utveckling av statistik och sambandsbeskrivningar. Systemet kan också bidra till ökat fokus på möjliga förenklingar i uppgiftslämnandet. Utred- ningen anser att ett sådant system kan vara ändamålsenligt. Natur- vårdsverket kan inom sitt samordningsansvar för dataförsörjning och miljömålsuppföljning framöver föreslå hur ett sådant samman- hållet statistiskt system inom miljöområdet på lämpligt sätt kan utvecklas. Utredningen konstaterar att det pågår många initiativ som syftar till att samordna, kvalitetssäkra och tillgängliggöra miljödata, både nationellt och internationellt. Det gäller t.ex. frågan om att utöka föreskriftsrätt för miljöövervakning. Utred- ningen anser att det finns behov av att miljödata i högre grad tas fram med kvalitetssäkrade metoder som gör det möjligt att jämföra information från olika källor och att en utökad föreskriftsrätt skulle bidra till detta. En annan fråga som utredningen anser PM 6 Miljömålsuppföljning och miljödataförsörjning behöver lösas är balansen mellan statistiksekretess och behovet att miljöinformation är tillgänglig. En samlad policy behövs för hur statistiksekretessen för miljöinformation ska hanteras, bl.a. för att få tillgång till underlag för miljömålsuppföljningen. Utredningen anser att den rapportering som görs till Europeiska miljöbyrån, EEA, bör koordineras med de rapporteringar som görs inom miljömålssystemet. På så sätt kan den internationella rapport- eringen utnyttjas mer i miljömålsuppföljningen och vice versa. behöver samverka med mål- och sektors- ansvariga myndigheter liksom med övriga myndigheter som har ansvar för officiell statistik inom miljöområdet och myndigheter som har näraliggande dataproduktion. berednings- grupp för miljömålsuppföljning kan fortsättningsvis användas för ändamålet med en något bredare representation. Berörda myndig- heter förväntas även i fortsättningen påverka utvecklingen av miljö- övervakningen. Dock anser utredningen att detta görs mest effektivt i referensgrupper för respektive programområde. Därmed kan Beredningsgruppen för miljöövervakning upphöra. Indikatorerna inom miljömålssystemet utvecklas ständigt i takt med att dataförsörjningen blir bättre. gäller att valet av indikatorer som följer upp målen kan fokuseras mer på indikatorer som visar samhällsomställning. Utredningen presenterar ett exem- pel på ett indikatorset som kan användas för att jämföra miljö- utvecklingen och visa hur förutsättningarna för att nå målen förändras och hur generationsmålet utvecklas. Utredningen ger även exempel på indikatorer som visar hur stor andel av de utsläpp som påverkar den svenska miljön som kommer från andra länder. När målen följs upp och utvärderas bör de internationella faktorer som påverkar möjligheterna att nå målen beskrivas. Denna promemoria är i huvudsak underlag till kapitel 4 och 5 i huvudbetänkandet. Här ges en bakgrund, lägesbeskrivning och bakomliggande resonemang som gäller de förslag om miljömåls- uppföljningens organisation, dataförsörjning och indikatorer som finns i huvudbetänkandet. PM 6 Miljömålsuppföljning och miljödataförsörjning 2 Bakgrund och uppdraget Basen för att bedöma om miljökvalitetsmålen nås är en grundlig problemanalys med god tillgång till kvalitetssäkrade data. Från de allra flesta aktörer framförs att den regelbundna och systematiska uppföljningen av miljömålen är en av miljömålssystemets styrkor. Den skapar goda kunskaper om hur miljötillståndet utvecklas. rapporter har utvärderats och anses hålla god kvalitet 1. Miljömålsuppföljning och utvärdering med tillhörande rapport- ering är dock tids- och resurskrävande. Uppgiften har också befarats ta resurser från själva arbetet med att genomföra miljökvalitets- målen. I flera sammanhang, både nationellt och inom EU, tas behovet upp av bättre samordning och tillgång till data- och informationsförsörjning inom miljöområdet. Det görs av bl.a. , och Utredningen om liksom av EU och dess miljöbyrå, EEA. I dessa sammanhang betonas vikten av kvalitetssäkrad och kostnads- effektiv dataförsörjning. I samband med att miljökvalitetsmålen infördes framförde rege- ringen att uppföljning, utvärdering och rapportering av samhälls- aktörernas miljöpåverkan skulle komma att få allt större betydelse och behöva spegla förändringar i såväl miljökvaliteten som de faktorer som påverkar den. Både miljötillstånd, miljöpåverkan och åtgärder skulle utvärderas. Sektorsintegreringen av miljöfrågor med övriga politikområden skulle också komma att medföra ökade krav på samordning av dataförsörjningen. Ansvaret för att tillgodose informationsbehovet skulle öka för aktörer i alla samhällssektorer, och kopplingar mellan miljöstatistik och andra statistikgrenar skulle behöva utvecklas2. Utredningen har enligt direktiven i uppdrag att beskriva och lämna förslag till hur miljömålsarbetet bättre kan kopplas till en samlad beskrivning av miljötillståndet i . Utgångspunkten ska vara den svenska miljöövervakningen. Utredningen har utgått från en bred definition av miljöövervakning, dvs. att det handlar om hur miljödata- och informationsförsörjningen bättre kan sam- ordnas, tillgängliggöras och utnyttjas för att följa upp miljö- kvalitetsmålen. Det gäller alltså inte enbart data som genereras ur 1Faugert Utvärdering, 2004. 1997/98:145. PM 6 Miljömålsuppföljning och miljödataförsörjning den miljöövervakning som finansieras inom ramen för anslaget för miljöövervakning m.m. som disponerar.