sou · GYB380 · 2010-11-03 00:00:00 — Vidare kan det förklaras med att skadliga hälsobeteenden och sociala förhållanden sprids och upprätthålls i sådana nätverk. Hälsa är inte bara ett begrepp som rör individen, utan har även en betydelse socialt. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Skolan och ungdomars behov Om vi utgår från behovspyramid som presenterats ovan kan de behov som är mest förknippade med skolan ses som grundläggande trygghet, mat, självförverkligande och relationer. Det spelar inte så stor roll om vi tolkar dessa behov enligt de gamla principerna eller om vi tar hänsyn till ändringarna i den modifierade modellen. nivåer av hälsa och välbefinnande skulle också kunna illustreras med hjälp av andra modeller, som en god cirkel, där sunda vanor bäddar för välbefinnande och bra prestationer (se Figur till vänster). Det som står klart är att vissa behov ligger till grund för andra. För att unga ska kunna prestera sitt bästa måste de självklart känna sig trygga och få de grundläggande behoven som rör mat och sömn tillgodosedda. Sömn är absolut grundläggande för att orka prestera i vardagen. Det finns inga bra uppgifter på svenska ungdomars sovvanor, men mycket tyder på ungdomar får mindre sömn . Ökat socialt umgänge, internet och tv, samt läxor tar mycket tid och nätter. Ännu opublicerade uppgifter från studien pekar på att barn och ungdomar går till sängs allt senare Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Mellan åren 1979–ökade andelen unga med sömnbesvär, från 10–bland kvinnor i åldern 16–24, och från bland jämnåriga män (et al., 2009). (study of physical activity, life style and self-esteem in Swedish school children) är en studie som omfattar pojkar och flickor i årskurs 8 eller 9 i skolor i sydvästra . Undersökningen påbörjades med syftet att kartlägga och analysera relationerna mellan ungdomars fysiska aktivitet och deras självkänsla, matvanor, kroppsstorlek, etnicitet och socioekonomiska situation (et al, 2004). Vad gäller fysisk aktivitet visar studien att ungdomar med lågutbildade mödrar som var trångbodda, samt ungdomar med invandrarbakgrund ägnade mest tid åt stillasittande aktiviteter. av flickorna och av pojkarna ägnade minst åt fysisk aktivitet per dag. Pojkar var betydligt mer fysiskt aktiva på idrottslektionerna än flickor. I folkhälsorapport (et al., 2009) rapporteras att två av tre unga mellan 16–motionerar regelbundet och att motion numera är lika vanligt bland kvinnor som bland män. Den andel som inte motionerar alls har minskat bland kvinnor men inte bland män, sammantaget är det fler män än kvinnor som inte motionerar alls. Organiserad träning är vanligare bland pojkar. Enligt Riksidrottsförbundets undersökningar tränar och tävlar drygt hälften av ungdomar mellan 13–i någon idrottsförening. Många är de rapporter som vittnar om försämrade kostvanor och övervikt i hela västvärlden. Det gäller inte minst ungdomarna. Skollunchen är ett mycket omdebatterat ämne. Sannolikt är det så att många vuxna ställer högre krav på sin egen lunch än den som serveras till deras barn. Det kan ses som ett lyxproblem, då är ett av få länder i världen som tillhandahåller lunch kostnadsfritt. Vi vet dock att goda matvanor och sund kost är en av de viktigaste förutsättningarna för en god hälsa, och många av våra kostvanor grundläggs under barn- och ungdomsåren. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Skolmaten är en faktor som verkar utjämnande mellan barn från resursstarka hem och de som kommer från mindre resursstarka miljöer. Skollunchen är av största vikt för att ungdomarna ska orka med skoldagen, viktigt är också att hjälpa dem att grundlägga sunda vanor. Många studier visar att det framför allt är de som inte kommer från resursstarka hem som drabbas av övervikt. Det är också känt att en allsidig kost och högt intag av grönsaker och frukt bidrar till en bättre hälsa på lång sikt (Hörnell et al., 2009). Från finner vi även att av flickorna och av pojkarna var överviktiga. Fetma förekom hos mellan av ungdomarna. Fetma var mer än så vanligt bland flickor med lågutbildade mödrar som bland flickor med högutbildade mödrar, medan dubbelt så många pojkar med lågutbildade mödrar led av fetma jämfört med dem som hade mödrar som var högutbildade. av ungdomar med invandrarbakgrund var överviktiga, jämfört med av ungdomarna med svensk bakgrund. Även fetma var vanligare hos ungdomar med invandrarbakgrund () än bland ungdomar med svensk bakgrund (). Det visade sig att bland de ungdomar som hade lågutbildade mödrar var det färre som åt lunch i skolan. Man fann även ett positivt samband mellan andelen ungdomar som tyckte om skolmaten och skollunchens överensstämmelse med riktlinjer från . Flickorna i studien hade mer oregelbundna måltidsvanor än pojkarna. Det var bara två tredjedelar av flickorna som åt frukost merparten av dagarna under en skolvecka, jämfört med tre fjärdedelar av pojkarna. Ungdomar som hade lågutbildade mödrar, föräldrar med lägre inkomster och mindre bostäder hade mer oregelbundna matvanor än de som hade en bakgrund med bättre socioekonomiska förhållanden. Vidare visade det sig att de som hade regelbundna frukostvanor åt färre onyttiga mellanmål. Ungdomar som led av fetma eller övervikt hade mer oregelbundna matvanor överlag än de ungdomar som åt regelbundet. Flickorna valde nyttigare livsmedel än pojkarna och åt mer frukt och grönsaker, framför allt de som hade högutbildade mödrar. av flickorna och av pojkarna åt grönsaker eller frukt . av alla som deltog i studien hade möjlighet att nå rekommendationen om på frukt och grönsaker per dag. Efter att man gjort en utvärdering av ungdomarnas matvanor identifierades tre grupper; onyttig mat, nyttig mat och traditionell mat. Ungdomar som hade lågutbildade mödrar åt dubbelt Skolan och ungdomars psykosociala hälsa så ofta onyttig mat jämfört med dem som hade mödrar med hög utbildning. De ungdomar som hade utländsk eller invandrarbakgrund hade högre intag av onyttig mat än ungdomar med svensk bakgrund. visar att övervikt och fetma blev vanligare bland ungdomar mellan . av alla kvinnor mellan 16–lider antingen av övervikt och fetma, och av männen. Uppgifterna bygger på självrapporterade siffror, vilket troligen medför en underskattning av faktiska siffror. verkar trenden dock ha avstannat, detta tillskrivs framför allt förbättrade matvanor hos barn. Figur 6 Från Folkhälsorapporten (). Självrapporterad konsumtion av grönsaker och frukt; läsk; sötsaker och chips hos unga kvinnor och män i åldrarna 16–19 samt 20– 24 år Ungdomars konsumtion av frukt och grönsaker respektive chips, sötsaker och läsk ger en indikation på hur hälsosamma deras matvanor är (se Figur 6). Det är vanligare att ungdomar i åldern 16–äter frukt och grönsaker än i åldern 20–bland såväl kvinnor som män. Män dricker mycket mer läsk än kvinnor medan skillnaderna är mindre när det gäller konsumtionen av choklad, sötsaker och chips. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa utfördes en undersökning bland ca 1 500 skol- och distriktsläkare, skolsköterskor och tandläkare av , och om barns kost och hälsa. Sammanfattningen anger att det finns mycket att göra på området; till problemen hör otydliga mål, för dålig samordning och brister i skolhälsovård. Resultaten visar att barnens kost- och motionsvanor är en fara för deras hälsa. Störst är riskerna för barn i skolåldern. Det är inte bara övervikt som oroar den vårdpersonal som arbetar med barnen, utan även skador på tänderna, koncentrationssvårigheter och en risk för ökning av diabetes. Hälften av dem som ingår i enkätundersökningen uppger att insatser för barnens hälsa följs upp på deras arbetsplats. Några konkreta åtgärder som kommer upp i sammanställningen är: Samverkan och dialog mellan olika yrkesgrupper som arbetar med barns kost och hälsa. Utbyten av erfarenheter om metoder för att förebygga och främja en god hälsa bland barnen. Påverkan av politiker och beslutsfattare för ökad debatt som rör barns kost och hälsa. Endast tre av tio känner att de har möjlighet att arbeta mot regeringens folkhälsomål, och anser att det brister i samordningen av insatser för barnens hälsa, såväl nationellt som lokalt. av deltagarna i studien upplever att barn som kommer från hem där de socioekonomiska förutsättningarna är goda har bättre kostvanor och mer sällan är överviktiga. Man drar slutsatsen: eftersom folkhälsomålen betonar en god hälsa på lika villkor finns skäl att överväga särskilda insatser till utsatta grupper i samhället. (citat s. 13). Se rapporten i sin helhet på: /upload/26437/barn.pdf Som ett led i ungdomars utveckling kan det ses som fullkomligt normalt att söka sig bort från föräldrar och familj. Relationer med vänner och andra får allt större inverkan på livsstil och beteende. Tvärsnittsundersökningen svenska skolbarns hälsovanor visar att Skolan och ungdomars psykosociala hälsa merparten unga i åldrarna 11–har tre eller flera nära vänner (, 2006). Studier från en kohort födda i , , visar att barn som hade låg status i skolklassen under uppväxten hade större risk för långvarig sjukdom och dålig självskattad hälsa som vuxna. Detta samband gällde inte endast dem som befann sig längst ner i hierarkin, utan kan beskrivas som en gradvis ökning. Kvinnor och män uppvisade liknande mönster (, 2008). Forskning på en grupp män och kvinnor födda i () bekräftar resultat från tidigare studier och visar att ju lägre status ett barn har i sin skolklass, desto större är risken att drabbas av hälsoproblem i vuxen ålder (, 2009). De som var minst populära i klasen hade upp till nio gånger högre risk att drabbas av hjärtsjukdom och fyra gånger högre risk att drabbas av diabetes när de nått vuxen ålder. De hade även dubbelt så stor risk att drabbas av psykisk ohälsa. Dessa samband stod fast även när socioekonomisk bakgrund beaktades. Resultaten tolkas bland annat som att de som räknas till kategorin låg status hade dåligt inflytande i gruppen och sämre stöd från kamrater än andra barn. En annan studie från samma kohort (et al., 2010) visar att barn med högre socioekonomisk status, och barn som har hög status i gruppen, är mer benägna att fortsätta till högre utbildningar än de som befinner sig längre ner i dessa grupperingar. Dessutom visade resultaten att de här skillnaderna i bakgrund sedermera gav bättre möjligheter på arbetsmarknaden. Antonovsky (1991) har studerat hur det kommer sig att vissa individer kan behålla en god hälsa trots att de är utsatta för stress. Utifrån dessa frågeställningar skapade han sin salutogena modell, dvs. en modell som ser till de hälsofrämjade effekterna. Begreppet känsla av sammanhang (KASAM) står som en central komponent i hans arbete. KASAM kan beskrivas som en återspegling av individens generella inställning till livet, och tar fasta både på inre och yttre faktorer. Dessa gör att vi uppfattar tillvaron som begriplig, hanterbar och meningsfull. Begriplighet syftar till vår uppfattning av omgivande faktorer, och huruvida dessa upplevs som greppbara och strukturerade i stället för oförklarliga och slumpmässiga. Hanterbarhet kan beskrivas som de resurser vi har till vårt Skolan och ungdomars psykosociala hälsa förfogande för att möta de krav som uppstår i livet. Meningsfullhet inbegriper de aspekter som är nödvändiga för att hantera livet rent känslomässigt. En avhandling om arbetsvillkor och ojämlikheter i hälsa visar att en stark känsla av sammanhang kan skydda mot de skadliga effekterna av hög fysisk belastning och minska risken för värk i muskler och leder. Vidare ser det ut som att det går att lagra KASAM för att förhindra nedsatt psykiskt välbefinnande till följd av stress och påfrestningar i arbetsmiljön. Det är viktigt för den psykosociala hälsan att kunna se möjligheter vad gäller påverkan av den egna situationen. Om sammanhanget är meningsfullt ökar drivkraften där motivation och engagemang kommer inifrån, menar författaren (, 2007). Över 7 000 elever i årskurs 9, fördelat på 475 klasser i , ingår i en studie av ungdomars upplevelse av skolan som arbetsmiljö (et al, 2010). Resultaten pekar på att den psykosociala arbetsmiljön i skolan påverkar unga i hög utsträckning. På individuell nivå visade det sig att elever med krävande arbetsförhållanden, dvs. de som upplevde höga krav och låg nivå av kontroll, hade sämre hälsa än de elever vars situation skattats som mindre krävande. Särskilt dåligt för hälsan var när en låg känsla av sammanhang adderades till den grupp som hade villkor som angavs som krävande. Dessa resultat kvarstod även när andra viktiga aspekter beaktats; som stöd från lärare, betyg, normbrytande beteende, familjerelationer och klass- och skolkontexten. Det visar att även om de krav som ingår i skolarbetet ibland är höga kan känsla av sammanhang ha en skyddande effekt på hälsan även i skolmiljön. En hög KASAM i skolklassen påverkar sannolikt också det sociala samspelet positivt, då kan eleverna fokusera på skolarbetet. Skolan är elevernas arbetsplats. Möjligheterna att påverka denna i någon större utsträckning är oftast inte möjlig. Ungdomar väljer inte själva sina lärare, klasskamrater eller skolmiljön i stort. är en totalundersökning av alla elever i årskurs 9 och årskurs 2 på gymnasiet som är närvarande den dagen då enkäten genomförs. Undersökningen bygger på självrapportering där eleverna själva ska uppge hur de upplever sin livssituation och hur de beter sig i olika situationer. Resultat från den senaste undersökningen visar bland annat att skolklimatet är viktigt för den psykosociala hälsan (, 2008). Att bli utsatt för mobbning eller kränkande behandling var den aspekt av skolmiljön som var förknippad med mest negativ effekt på hälsan. Som i de flesta andra rapporter är det flickorna som verkar må sämst, sammanställningen visar på Skolan och ungdomars psykosociala hälsa en betydligt sämre genomsnittlig hälsa jämfört med pojkarna. Oroväckande är också den ökning av andelen elever som anger att de utsatts för kränkande behandling en ökning med för både pojkar och flickor, totalt för flickor och 2006. Att öka antalet lärare och arbeta aktivt för att förhindra mobbning sammanfattas som två att de viktigaste åtgärderna för att förbättra ungdomars psykosociala hälsa. Sellström & Bremberg (2006) har gjort en systematisk litteraturöversikt inom området skolmiljöns inverkan på elever. Skolklimat har en positiv effekt på elevers välbefinnande, vilket är ett intressant fynd eftersom tidigare forskning visar att skolklimat även påverkar elevers prestationer i en positiv riktning. Elever från skolor med en generellt sett hög socioekonomisk status (SES) presterar bättre än i skolor där SES är låg. Höga förväntningar på eleverna, låg förekomst av mobbning, goda relationer med lärare och ett starkt pedagogiskt ledarskap var andra faktorer som förknippades med elevers välbefinnande. En bra skolmiljö som omfattar god kvalitet i undervisningen och lärande som sker på barnens villkor är centralt i skolbarns vardag. Kränkande behandling och mobbning är ett problem som uppmärksammats mer och mer, inte bara till omfattningen utan även på grund av de långtgående konsekvenserna, såväl fysiskt som psykiskt. Mobbning brukar ofta omfatta verbala och fysiska angrepp samt utestängande från gruppen. Det är vanligare att yngre barn blir mobbade än äldre, pojkar mobbar oftare än flickor och den som mobbar tenderar att vara äldre än den som blir mobbad. De barn som anger att de är utsatta för kränkningar, men inte mobbar själva () har ofta psykosomatiska besvär, känner sig stressade och har en mörk syn . Definitionen av mobbning varierar lite mellan olika studier, här har den vidare definitionen använts. För att minska förekomsten av mobbning är det viktigt med en ökad medvetenhet och kunskap hos såväl föräldrar som hos lärare (, 2001). Från undersökningarna av barns levnadsförhållande () rapporterar (, 2010) att skolrelaterad stress är vanligast hos elever på högstadiet och gymnasiet. Undersökningen har pågått och omfattar omkring 1 100 barn , i åldrarna 10–. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa höga krav på sig själv och att vara stressad över skolarbetet är vanligare bland flickor än bland pojkar. Bland de elever som gick på mellanstadiet uppgav vart fjärde barn, lika många flickor som pojkar, att de känner sig stressade över läxor och prov. Bland gymnasieeleverna svarade tre av fyra flickor och nära varannan pojke att de var stressade över skolarbetet. Höga krav från föräldrar eller lärare påverkar pojkar i ungefär lika stor utsträckning som flickor. Det visade sig vara vanligare på högstadiet och gymnasiet än bland mellanstadieeleverna. Stress på grund av höga krav på sig själv är vanligare bland de äldre eleverna, framför allt hos flickor. På gymnasiet uppgav sex av tio flickor och knappt fyra av tio pojkar att de känner stress på grund av att de ställer höga krav på sin egen prestation i skolan. Risken för självmordsförsök var sex gånger högre bland ungdomar med låga betyg i årskurs 9 jämfört med ungdomar med höga betyg visar en ny svensk studie. Dessa resultat gällde för både pojkar och flickor. Materialet omfattar alla födda i mellan . Av knappt 450 000 ungdomar hade nära 4 800 personer vistats på sjukhus för självförvållade skador. Den vanligaste metoden var någon form av förgiftning. Avsiktligt självskadande var vanligare hos ungdomar som kom från familjer med blandad etnisk bakgrund, låg socioekonomisk status och/eller lågutbildade mödrar (Jablonska et al., 2009). Det indikerar att skolbetyg är en viktig markör för psykiska besvär bland ungdomar, och inte bara ett mått på akademisk framgång. Risken att drabbas av sjukdom och för tidig död minskar med längre utbildning, yrken med hög status och högre inkomst. forskning pekade på ett starkt samband mellan intelligens under barndomen och hälsa i vuxenlivet. En studie som omfattade alla barn som gick i årskurs 3 i har undersökt detta samband och fann att längden på utbildning var förknippad med livslängd både för män och kvinnor. extra i skolan minskade risken att dö med , även när social bakgrund tagits med i modellen. Intelligens var alltså inte förklaringen till skillnaderna i livslängd (, Bremberg & Vågerö, 2009). Detta är goda nyheter, eftersom IQ är påverkbart. Om barns miljöer, i vid bemärkelse, kan bli bättre och mer jämlika, exempelvis genom fortsatt utveckling av förskolan och stöd till föräldrar, kan detta minska skillnaderna i hälsa. (, 2010 citat från ). En amerikansk studie av relationen mellan hälsotillstånd och skolprestation i ett område som präglas av fattigdom och låg eko- Skolan och ungdomars psykosociala hälsa nomisk status indikerade att resultaten i matematik påverkades negativt av fysisk sjukdom. Detta samband avtog dock . De barn som skadats allvarligt, eller som led av endokrina eller metabola sjukdomar presterade också sämre i matematik, men här kunde man inte se någon gradvis förbättring, utan en permanent försämring i matematisk förmåga (Garcy, 2009). En pågående studie av samma författare undersöker matematikresultat efter det att psykisk sjukdom diagnosticerats. Elever som hade en psykiatrisk diagnos tidigt hade avsevärt sämre resultat i matematik än de ungdomar som inte hade någon diagnos (Carcy, opublicerat). Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Skolinspektionen ansvarar för att ha tillsyn över förskoleverksamhet, barnsomsorg, skola och vuxenutbildning genom att kontrollera att kommunen eller den fristående skolan följer de lagar och bestämmelser som gäller för verksamheten. En granskning av 1 609 skolor mellan åren 2005–2007 visar att åtta av tio skolor är för dåliga på att följa upp elevernas kunskapsutveckling i lågstadiet. En annan vanlig brist är att elevernas inflytande är för dåligt. Ungefär hälften av de skolor som undersökts har anmärkningar vad gäller system och rutiner för arbetet mot kränkande behandling. För närmare information se skolinspektionens hemsida: (/Nyheter/Nyheter/Tio-vanligaste- bristerna-i-skolan). pågår en rad reformer som syftar till att förbättra måluppfyllelsen i skolan. Regeringen har lagt förslag till en ny skollag, och både grundskola och gymnasieskola kommer att få nya beskrivningar av kunskapsinnehåll och en ny betygsskala. har också fått i uppdrag att utarbeta nya kursplaner och kunskapskrav för och motsvarande skolformer m.m. Dessutom planeras kompetensutveckling av såväl lärare som rektorer. Som ett led i den aktuella debatten presenterade skolministern ett förslag om att skolk ska synas i terminsbetygen. Även oppositionen ställer sig positiv till förslaget. anser dock att det är ett dåligt sätt att komma åt det underliggande problemet. Lärare är ofta väl medvetna om den här sortens problematik långt innan det yttrar sig som skolk. Ofta är det elever med problematisk hemmiljö som skolkar. Fler lärare i skolan skulle vara en bättre lösning, anser man från sida: (/nyheter//vi-tror-inte-att-det-loser-nagot- 1.1147315). Förutom de strukturella, övergripande förändringar som planeras behöver skolan också utvecklas inom andra områden. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa nödvändigt att finna nya lösningar på gamla problem. Mobbning och trakasserier bland unga har inte blivit mindre vanligt, trots att ämnet debatteras flitigt. Även om internationellt sett befinner sig bland de länder som har relativt låg förekomst av mobbning är det ett stort problem för de som drabbas. Förutom att kränkande behandling och trakasserier leder till otrivsel och sämre hälsa hos barn och unga har vi sett studier som demonstrerar att det kan ge konsekvenser ända upp i vuxenlivet. Det handlar således inte bara om det sociala utanförskapet, utan även om kroppsliga symptom. Orsakerna till ungdomars ökade psykiska ohälsa är ännu inte klargjorda. Det står klart att det finns samband mellan hur de unga mår och hur de presterar, men vi saknar kunskap om hur vi ska komma till rätta med problemen. Öppna jämförelser syftar till att öka insyn och öppenhet om det arbete som bedrivs inom exempelvis hälso- och sjukvård, äldreomsorg och skola. Genom att jämföra information om kvalitet och resultat i olika verksamheter ska man stimulera till förbättringsarbete. Metoder som visar sig fungera bra kan på så sätt få fäste medan mindre framgångsrika system tydliggörs. Kommande forskning bör addera kunskap om barnens perspektiv, vidare arbete med genusaspekter och se till särskilt utsatta grupper. Fler tvärvetenskapliga samarbeten mellan olika forskningsdiscipliner och longitudinella studier för en ökad förståelse behövs. På en övergripande nivå är det viktigt att förhållanden läggs till rätta så att skolan blir en miljö som gynnar barn och ungdomars utveckling. Skollagen anger att verksamheten i skolan ska utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska värderingar (1 kap. 2 §). Varje barn, oavsett bakgrund har rätt att få sina grundläggande behov tillfredsställda. Följande förslag bygger på tidigare rekommendationer och slutsatser från de studier som ligger till grund för rapporten. De är inte på något sätt tänkta att vara alltäckande, utan utgår ifrån de områden som har lyfts fram och syftar till att främja barn och ungdomars psykosociala hälsa. Få av dem är nyheter, men merparten är grundläggande för en hållbar förändring. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Skolan som arbetsmiljö är beroende av ett starkt ledarskap. Varje skola bör ha en pedagogiskt stark ledare och tydligt angivna mål för verksamheten. Det här ställer givetvis höga krav på rektorn som både chef och förebild. Höga förväntningar, positiv återkoppling och väl definierad struktur för arbetet beskrivs ofta som positiva aspekter av en arbetsmiljö, skolan är inget undantag. En elev beskriver sin rektor som det viktigaste i skolan, den som sköter allt. Han beskrivs som en bestämd person, men snäll och omtänksam. Någon som pratar med alla och har en god relation till eleverna. En tillgänglig ledare. Han fanns ju där och man kände att man litade på honom. Det första han gjorde när han började var att han flyttade ut sitt kontor och så satte han sitt bord mitt i .