sou · GYB383 · 2010-11-18 00:00:00 — Utbildningssatsningarna för lärare sker i form av personalutbildning, pilotutbildningar, studiecirklar, föreläsningar, studiedagar och kompetensutvecklingsdagar. Även längre universitetskurser i genuspedagogik och genusvetenskap beskrivs. I flera projekt beskrivs också att redskap som kan användas vid kartläggning av nuläget utvecklats och används. Exempel på dessa är självskattningsblanketter, observationer, enkäter, intervjuer, digital dokumentation, swotanalyser och videofilmning. När det gäller att ändra attityder och öka genusmedvetenheten ges exempel på flera metoder. Förutom utbildning är även värderingsövningar, litteraturläsning, filmvisning, handledning, forumteater och diskussionsgrupper vanliga metoder i jämställdhetsarbetet. Det är intressant att notera att skolor och kommuner köper in experthjälp från konsultföretag även när det gäller jämställdhetsarbete.17 Ett exempel är EQ–verkstan som tillhandahåller metodmaterial och erbjuder prenumeration av material som skickas regelbundet till skolorna. Metodiken är inspirerad av Aktiva värderingar. "Heta stolen" är ett exempel på en metod för att skapa samtal och själv ta ställning i olika frågor. Andra exempel på metoder är drama utan slut, dilemmafrågor, oavslutade meningar, samarbetsövningar och lekar. Materialet är uppdelat i F–3 material, 3–6 material och 6–7 material. Materialet kostar ca per läsår plus moms. Elfte steget är ett företag som erbjuder utbildningar samt metodböcker med lärarhandledningar. Kostnader för utbildningen framgår inte av företagets hemsida. Jobba jämt med Elfte steget är en metodbok för praktiskt jämställdhetsarbete som erbjuds (+ moms). (Socioemotionell träning) som nämns i flera enkätsvar är ett manualbaserat program som syftar till att främja barns och ungdomars psykiska hälsa och en positiv emotionell utveckling. Programmet går ut på att stärka skyddande faktorer på individ-, grupp- och skolnivå. Det är tänkt att man skall arbeta med två gånger 17 Det är vanligt att skolor köper in program i syfte att motverka mobbning. Ofta använder skolor flera olika program (Frånberg & Wrethander, 2009). för de yngre barnen och en gång för de äldre, dvs. från och med skolår 6. Totalt 60–bör avsättas. Handledarutbildningen som erbjuds syftar till att utbilda handledare i , som sedan kan utbilda och inspirera pedagoger som vill arbeta med metoden. Utbildningen pågår under sju utspritt över . Det första utbildningstillfället omfattar medan övriga tillfällen omfattar som ges med . Projektkostnaden beräknas uppgå till ca . Friends är en affärsdrivande stiftelse som expanderar. Friends ägnar sig främst åt antimobbningsarbete. Företaget sponsras av stora företag som , och Svenska Postkodlotteriet. Friends erbjuder bland annat skolrådgivning, utbildning och kartläggningar mot betalning. a) Att få syn på den egna praktiken I flera enkätsvar redovisas omfattande kartläggningsarbeten som grund för vidare insatser. Det kan röra sig om observationer av undervisningen ur ett genusperspektiv. Vi har fått beskrivningar om sådant arbete som genomförts i hela skolan och där både elever och lärare observerats. Djupintervjuer genomfördes också med ett antal elever och lärare. Resultaten följdes sedan upp i arbetslagen. Skolan har också fått medel från för att dokumentera arbetet. Det framkom klara indikationer på att pojkar och flickor inte bemöttes på ett jämställt sätt och de ville därför synliggöra underliggande strukturer. Projektet har finansierats med och det har avrapporterats till . Tydliga effekter av satsningarna kan konstateras. En ökad medvetenhet hos lärarna medan projektet pågick har noterats. Lärare och elever har involverats i arbetet genom att dels vara föremål för observationer och intervjuer men också genom diskussioner i elevråd och klassråd. En kartläggning och analys av ungas attityder till en mansdominerad skola har också gjorts. Även en kartläggning av marknadsföring som riktas mot flickor har genomförts med hjälp av intervjuer. Syftet är att skolan, ett Naturbruksgymnasium i detta fall, skall locka flera flickor att söka hit. Skolan arbetar också med SET- programmet. Med en levnadsvaneundersökning som utgångspunkt där det framkommer att pojkar mår dåligt och flickor upplever sig stressade, har olika insatser genomförts. Jämställdhetsarbetet har dokumenterats och utvärderats och nya långsiktiga och kortsiktiga mål har formulerats. En enkätundersökning har genomförts med både elever och personal för att kartlägga förekomsten av diskriminering på skolan. Genom utbildning av politiker, ledning och all personal i förvaltningen i en annan kommun skall all verksamhet förhoppningsvis genomsyras av jämställdhet. Projektet inleddes med att kartlägga verksamheten. En hemsida skapades och genuspedagogerna har gjort studiebesök. Efterhand har små jämställdhetsåtgärder genomförts och praktiska övningar utförts Dokumentationsarbete genomförs i form av observationer i klassrum, enkäter till lärare och intervjuer av elever. Återkoppling till rektorer och arbetslag har skett. Resultaten har legat till grund för konkreta åtgärder samt som underlag för likabehandlingsplanen och arbetsplanerna. Vuxna som gjort otraditionella yrkesval har besökt skolan och berättat. Det har fått uppmärksamhet i pressen. Dokumentationen i form av bildspel kan användas i olika sammanhang. Ett projekt har letts av en genuspedagog. Arbetet har resulterat i en dokumentation av hur jämställdhetsarbetet har fortskridit i skolan . Mycket tydlig och utförlig dokumentation bifogas som redovisning. Att utgå från en kartläggning och dokumentation av situationen i skolan eller i kommunen, är en nödvändig utgångspunkt för att kunna formulera mål för jämställdhetsarbetet. Detta är särskilt viktigt när skolan står i begrepp att genomföra genomgripande förändringar av verksamheten. Det är nödvändigt att ta reda på vad som skall utvecklas. I annat fall blir det svårt att formulera konkreta utvärderingsbara mål. Flera enkätsvar och projektredovisningar beskriver arbetet med utformandet och implementeringen av likabehandlingsplanen. En kommun som deltar i denna studie har utarbetat en likabehandlingsplan och en jämställdhetsplan som involverar samtliga anställda. har också framställt en mångfaldsplan. Varje skola och förskola arbetar alltså i enlighet med likabehandlingsplanen, framgår i enkätsvaret. Checklista för likabehandlingsplanen och plan mot kränkande behandling används i samtliga skolformer. Likabehandlingsplanen upprättas alltså enligt befintliga checklistor och uppföljningen ingår i den årliga kvalitetsredovisningen. Det görs bland annat för att säkerställa att förvaltningen följer lagar och förordningar samt genomför uppföljning och kvalitetsförbättring. Utbildning och en halv studiedag per anställd har genomförts. Det berör samtliga anställda i kommunen. Även elever och föräldrar är involverade i arbetet. Detta sätt att arbeta kommer att fortgå tillsvidare. I den årliga kvalitetsredovisningen samt i skolinspektionens genomförda tillsyn i denna kommun har arbetet utvärderats. Identifierade riskområden har åtgärdats. Elevrepresentanter har deltagit i processen för framtagandet av planen och även föräldrarepresentanter har varit delaktiga i arbetet. Likabehandling och sammanhållning bland eleverna har stärkts enligt en annan projektbeskrivning. Fokus på självkänsla och trivsel i skolan är viktigt, framkommer i denna redovisning. Också arbete mot kränkningar och trakasserier samt medlingssamtal har genomförts. Friends har kontaktats och genomfört utbildning på skolan. Vad utbildningen innehöll framgår inte. Men eftersom Friends erbjuder utbildningspaket till skolorna om diskriminering, trakasserier och kränkningar, kan vi förmoda att det var det som undervisades om.18 I de flesta skolor som ingår i denna undersökning finns likabehandlingsplaner, men många är under omarbetning efter diskrimineringslagens införande. 18 Se även s. 31 och s. 34. b) Undervisning och lärande Några skolor beskriver att personalen utgår från en gemensam grundsyn i sitt arbete med eleverna. De har till exempel som utgångspunkt perspektivet om allas lika värde oberoende av etnicitet, genus eller andra identitetsordnande faktorer. I arbetet med bland annat IUP19, ges skriftliga omdömen och bedömningar och perspektivet om allas lika värde är även här den självklara utgångspunkten. Allas möjlighet till delaktighet i sitt lärande är också centralt. Skolledningen initierade detta arbetet. Implementeringen har skett genom studiedagar. Detta perspektiv är utgångspunkt i samtliga möten och handlingar. All personal är involverad och delar perspektivet om allas lika värde. I beskrivningen av projektet framgår det att det kommer att fortgå så länge som initiativtagaren är kvar. Projektet har utvärderats och effekter har konstaterats. Vi får dock inte veta vilka effekter som har noterats. Eleverna involveras eftersom delaktigheten i bedömningen har synliggjorts på ett tydligare sätt. Föräldrarna har också involverats, dock framgår inte hur. I ett enkätsvar framgår att Värdegrundsarbete med elever i klassråd och elevråd har påbörjats i en skola som ingår i denna utvärdering. Diskussioner i personalgrupper har initierats. Det har noterats att många elever mår dåligt. Detta gäller inte minst flickorna. Statistiken visar att skillnaden mellan flickors och pojkars betygsresultat är mindre på denna skola än för riket i stort. De kan ännu inte beskriva någon egentlig metod eller något särskilt arbetssätt. Skolledningen initierade hela arbetet. I många projektredovisningar framgår att arbetet med jämställdhet sker inom ramen för värdegrundsområdet. Värdegrund är ett omfattande och komplext forskningsfält som innehåller flera olika riktningar. Ett exempel utgörs av demokratiska värden i enlighet med i FN–kon- ventionen om mänskliga rättigheter. Ett annat är jämställdhet, där 19 IUP är en förkortning av Individuell utvecklingsplan. Enligt Grundskoleförordningen ska alla elever ha en individuell utvecklingsplan. En IUP är enligt allmänna råd till skolorna något ganska odramatiskt. Det är ett framåtsyftande protokoll från utvecklingssamtalet som blir en viktig del i det samarbete som skolan ska ha med varje elev och med föräldrarna. det framgår att skolan skall sträva mot att bryta traditionella könsmönster både i undervisningen och när det gäller bemötande. Att motverka mobbning är en annan viktig uppgift som skolan måste ta sig an och inom det fältet måste forskningen vidgas och utvecklas för att möta samtida utmaningar. Den forskning som är för handen utgår från ett ensidigt genusperspektiv där pojkarna har varit objekt för studierna. Däremot presenteras resultaten som om det gällde både flickor och pojkar (Frånberg, 2003; Frånberg & Wrethander, 2009). Även åtgärder för att komma till rätta med mobbningsproblemen i skolan, bygger på studier om aggressiva pojkar. Flickor har på detta sätt osynliggjorts även inom detta forskningsfält. Mångfald är en annan angelägenhet för skolan att verka för. Sammantaget utgör värdegrundsfrågorna ett komplext forskningsområde som förändras i relation till samhällsutvecklingen. Därför måste kunskapen inom området ständigt utvecklas. I ett enkätsvar framkommer att varje arbetslag och ämneslag i en av våra skolor har kartlagt vad de ska göra och hur de ska arbeta för att utforma ett genusperspektiv i undervisningen. Sedan dessa förändringar genomförts, har de utvärderats och därefter har insatserna reviderats. Detta har skett på olika nivåer. Några har granskat det undervisningsmaterial som används medan andra har behövt fördjupa sina kunskaper om genusteori. Just denna skola fick möjlighet att delta i ett projekt som kommunen lanserade och i och med det fanns det möjlighet att ge en grupp chansen att genomföra arbetet. Skolledningen initierade arbetet genom utbildning av jämställdhetsgruppen vid fem tillfällen ett. Alla lärare har övergått till att arbeta på detta nya sätt vilket innebär att projektet inte är avslutat utan kommer att fortgå framgent. Eleverna har involverats genom att besvara enkäter och genom att de fått ta del av nya mer genusmedvetna undervisningsformer. Eftersom detta är en gymnasieskola så handlar det om i huvudsak myndiga elever och därför har föräldrarna inte inkluderats i arbetet. En skola redovisar ett aktivt pedagogiskt förhållningssätt mot trakasserier på grund av kön och för ökad jämställdhet. Det utgör en viktig del av värdegrundsarbetet. I samband med arbetet med likabehandlingsplanen diskuteras detta särskilt. Det pedagogiska förhållningssättet hos lärarna har utvecklats. Att undervisa genusmedvetet ställer stora krav på pedagogerna. Hur denna undervisning bör genomföras, kommer att beskrivas och diskuteras senare i denna rapport. Flick– och pojkgrupper Insatser där eleverna involveras är av olika slag. Ambitionerna rör sig från att öka genusmedvetenheten genom samtalsgrupper, värderingsövningar, aktiviteter i pojk- och flickgrupper och temadagar. Insatser för att göra elevernas val mer gränsöverskridande, projekt om sex och samlevnad samt specifika flicksatsningar presenteras också. Även konkreta åtgärder som gäller observation och dokumentation av skolgårdens aktiviteter och andra lekaktiviteter genomförs. arbetar några skolor som deltar i denna undersökning med att bilda flick- och pojkgrupper. Lärarna har noterat att det inträffar oväntade händelser i grupperna som förmodligen inte skulle ha skett om inte denna uppdelning hade gjorts. De har lagt märke till att barnen och eleverna vågar prova andra roller och att en del barn som varit blyga nu har mod att kliva fram. En flickgrupp som spelar innebandy tar för sig på ett helt annat sätt. En pojkgrupp som pysslar vågar visa den sidan mer frimodigt. Det hade de inte vågat göra tidigare. Det stärker alla, framgår i beskrivningen. Några pedagoger arbetar med elevernas val. De använder kort med bilder på aktiviteter. Antal kort med samma aktiviteter är begränsat så det blir automatiskt nya grupperingar och nya aktiviteter som barnen får prova på. Detta stärker det enskilda barnet vilket också är bra för gruppen. En kvällsföreläsning genomfördes först för alla pedagoger. Eftersom det inte är ett projekt utan en metod kommer den att fortgå framgent och den kommer att utvecklas och förändras. De har noterat att enskilda barn vågar mer i andra situationer om de tränat genom att pedagogerna styrt deras aktiviteter. Barnen är delaktiga i arbetssättet. Reflektioner om huruvida det är positivt att dela in eleverna i könshomogena grupper kommer att presenteras i analysavsnittet. Ett vanligt förekommande begrepp i flera redovisade insatser är jämställdhetsintegrering och hållbar jämställdhet. Det som avses är att jämställdhet skall genomsyra hela verksamheten på alla nivåer. Bemötande ses vara viktigt liksom att öka kunskaper för att bli medveten om exempelvis genusstrukturer. Det handlar om jämställdhetsintegrering både på organisations- och på undervisningsnivå. Arbetet sker utifrån läroplanens jämställdhetsmål. I ett annat exempel har skolorganisationen identifierat ojämställda makthierarkier. Arbetet med jämställdhet har integrerats i varje pedagogs praxis genom likabehandlingsplaner där kön är en övergripande variabel. De tillvägagångssätt som används är kunskapshöjning genom utbildning om genus, jämställdhet och härskartekniker. Kartläggning enligt den så kallade Husmodellen20 har genomförts och analyserats. Satsningen är tänkt att vidga människors livsvärld och höja medvetenhetsgraden för att uppnå en så kallad jämställdhetsreflex som innebär att all personal alltid skall ha med sig jämställdhetsperspektivet i yrkesrollen. I en kommun har checklistor för jämställd skola och förskola använts när förändringsarbetet verkställs genom förberedelser, förankring, medvetenhet och utvärdering. Föreläsningar och utbildningar har genomförts. Det anses vara viktigt att cheferna driver denna fråga. Förändrade beteenden hos personalen har initierats genom metoden Doing Equality21, som bygger på förändring i värderad riktning. 20Husmodellen innebär att en kartläggning av den fysiska miljön görs. Husmodellen har utformats av JämO och den synliggör var elever och personal befinner sig och hur de använder den pedagogiska miljön. Frågor som med fördel kan ställas är: Vilka platser och aktiviteter tycker flickor respektive pojkar om? Vad är det de uppskattar där? Vilka platser och aktiviteter undviker flickor respektive pojkar? Vad är det de inte uppskattar? Finns det kränkande situationer på de platser som inte uppskattas? På vilket sätt blir de kränkta? 21Så här presenteras företaget som erbjuder utbildning i jämställdhet: Vi vill flytta fram positionerna genom vår nya metod Doing Equality, där vi lägger mer kraft på beteenden Arbetet sker i arbetsgrupper om 20–25 personer som träffas 6 gånger . Först mäts gruppens värderingar, sedan analyseras dessa och resultatet utgör basen för kommande träffar och diskussioner. Resultatet utgörs av en handlingsplan som fokuserar förbättringar av verksamheten. Forumteater22 som metod beskrivs i flera projekt som har som mål jämställdhetsintegrering. Syftet är att få personalen att bli medveten och därefter gå vidare med arbetet i de olika skolorna. Det anses vara viktigt att alla tar ställning till egna värderingar och fördomar. Efter kartläggning av i en annan kommun har det konstaterats att genusaspekter saknas i styrdokument och kvalitetsredovisningar och detta måste åtgärdas. Kunskapsnivån om jämställdhetsfrågor utifrån läroplanen skall höjas. De som deltar ska både emotionellt och intellektuellt sätta sig in i jämställdhetsproblematiken. Hela verksamheten skall genomsyras av genusperspektivet. De som deltar skall få djupare insikt om hur könsstereotypa mönster skapas och vidmakthålles. Syftet är att skapa användbara metoder för jämställdhetsarbete inom skolverksamheten. Olika metoder prövas på pilotskolor och ska sedan ingå i den ordinarie verksamheten. Först görs en kartläggning av problemområdet. Sedan analyseras denna och metoder som skall användas bestäms utifrån denna analys. Bättre underlag ska finnas för att kunna fatta beslut på förvaltnings– och verksamhetsnivå när det gäller jämställdhet. Det är viktigt att synliggöra könsskillnader för att sedan bestämma vilka metoder för att komma till rätta med problemet som skall användas. Vikten av att syna könsuppdelad statistik påtalas. Ett annat projekt som redovisas syftar till att systematiskt jämställa och kvalitetssäkra verksamheten för brukarna det vill säga med- och det vi gör, än på fördomar och att ändra attityder. Söker du ett arbetssätt som innebär förändrade beteenden och likabehandling i praktiken istället för en massa prat och papper, så har vi något för dig. Modern beteendeforskning visar att det är väldigt svårt att förändra människors tankar, känslor och attityder. Paradoxalt nog biter sig gamla tankesätt fast ju mer vi försöker göra oss av med dem. Snarare fungerar människor enligt additionsprincipen. Det är lättare att lägga till nya tankar, än att kasta ut de gamla. Genom metoden Doing Equality arbetar vi inte med kunskaper, fördomar och attityder. Istället riktar vi energi och kraft till det som leder framåt, nämligen förändrade beteenden i värderad riktning. Arbetet med metoden föregås av en mätning med vårt Equality Index, samt följs upp av en eftermätning , för att visa konkreta resultat. Inspiration till Doing Equality kommer från Hayes et. al (1999). Acceptance and Commitment Therapy. 22 Forumteater är skapad av brasilianaren . Tanken bakom metoden är att den ska bryta förtryckssituationer av olika slag. borgarna.23 Förutsättningar för att alla barn och elever ska ges lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter i skola och förskola skapas. Detta skall ske genom utbildning, utveckling och handledning av alla chefer i kommunen samt rektorer och processhandledare. Arbetet pågår i förskolor och skolor. Utbildning genomförs, handledning erbjuds och konkreta åtgärder föreslås. Här nämns förutom utbildning i samarbete med även Forumteater och genuspedagoger som stöd. I en kommun skall hela den pedagogiska verksamheten utvecklas genom att skapa förutsättningar så att flickor och pojkar ges lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter inom barn- och ungdomsnämndens samtliga verksamheter. Arbetet inleddes med att skaffa insikt om ojämställda strukturer. Dessa insikter ligger sedan som grund för konkreta verksamhetsförbättringar. Alla medarbetare inom förvaltningen får utbildning om jämställdhet. En specialskriven teaterföreställning har gjorts för att ge inspiration. Den uppfördes under en utbildningsvecka då förvaltningen ägnat sig extra mycket åt jämställdhetsfrågor. Den teatergrupp som arbetat med föreställningen använder en speciell metod där publiken är delaktig. Föreställningen har filmats och finns tillgänglig på DVD. Syftet med arbetet är att genusperspektivet skall bli en del av det dagliga arbetet. Konkreta förändringar i positiv riktning kommer att uppmärksammas och projektet syftar till att analysera och kvalitetssäkra vilka faktorer som bidrar till detta. Förbättringarna rör exempelvis jämnare könsfördelning inom gymnasieprogrammen, jämnare könsfördelning när det gäller slutbetyg och resultat på nationella prov. har också tagit fram olika nyckeltal för att kunna åskådliggöra skillnader som finns mellan flickor och pojkar. Med utgångspunkt i dessa kommer handlingsplaner att skapas som ligger till grund för konkreta verksamhetsförbättringar. 23 Brukare och konsumenter används i skolan om föräldrar och barn. Detta språkbruk för tankarna till ett marknadstänkande. Ett exempel på en brukare som ryms inom definitionen är en grundskoleelev som tilldelas skolpeng och med den ges möjlighet att välja skola. Till viss del kan brukare likställas med konsumenter eller kunder på vilken marknad som helst. Benämningen checklista dyker upp i många redovisningar. Det innebär att projektet delas in i olika faser: föreberedelser, genomförande och avslutning. Varje fas består i sin tur av flera olika delar som måste avslutas innan nästa fas kan påbörjas. Jämställdhetsintegrering tycks innebära att alla nivåer i verksamheten inbegrips och att kompetenshöjning är ett centralt mål. Ofta inkluderas hela kommunen i satsningen. Ett projekt i denna studie syftar till att barnen och eleverna skall bemötas på ett likvärdigt sätt oavsett kön. Förhoppningsvis skall detta leda till att eleverna väljer fritidsaktiviteter och utbildning efter intresse och inte efter könstillhörighet. Teknikcollege är en form av certifiering av svenska gymnasieskolor som visar att utbildningen bedrivs utifrån de krav som industrin ställer. I ett enkätsvar beskriver ett Teknikcollege, som här omfattar teknikprogrammet och industriprogrammet, ett uppdrag som Kommunstyrelsen formulerat: att öka andelen flickor i utbildningen från till . En expertgrupp har skapat en handlingsplan omfattande 174 punkter som syftar till att locka flickor till teknikutbildning och få dem att trivas . Teknikcollege utgår från handlingsplanen och arbetar både på kort och på lång sikt. Arbetet med att locka flickorna initierades av skolledningen via studiedagar. Marknadsförare, expertgrupp bestående av forskare, konsulter, kvinnor som arbetar i teknikföretag och flickor som studerar teknik har involverats. Personalen på är också involverad. Kommunstyrelsen har finansierat detta genom att ge medel till delar av teknikutbildningen. Projektet pågår tills vidare och har utvärderats. Effekterna har bland annat resulterat i en nära hundraprocentig ökning av antalet flickor på teknikprogrammen . Ökad medvetenhet om genus bland personalen har gett ett bättre arbetsklimat, men också att flera flickor sökt sig till teknikutbildningarna. 24 KomTek är en teknik– och entreprenörskola. Här kan barn och unga delta i fritidsverksamhet, likt den kommunala fast med teknik. Ett annat projekt redovisar ett tydligt jämställdhetsperspektiv när det gäller studie– och yrkesvägledning.