sou · GYB359 · 2010-09-01 00:00:00 — 1 Med inbetalningsgrad avses inbetalningar i procent av debiterat underhållsbidrag. nationella instrumenten, är det ur ekonomiskt hänseende rimligt att anta att förordningen och konventionen kommer att leda till ökade inbetalningar av underhåll till och minskade kost- nader för underhållsstöd. Det är svårt att uppskatta storleksordningen på de ökade inbetalningarna och effekten av de kostnadsbesparande omständigheterna. Utredningen anser dock att det är högst rimligt att anta att den förväntade kostnadsökningen för centralmyndigheten kommer att täckas med god marginal. För domstolarnas del innebär underhållsförordningen (till- sammans med Luganokonventionerna) en uttömmande reglering av i vilka situationer det finns internationell behörighet. Instru- menten kan dock inte antas medföra en ökning av betydelse med avseende på antalet mål om underhåll vid allmän domstol. Utredningen föreslår att ska vara exekvaturmyndighet enligt underhållsförordningen och . När det gäller underhållsförordningen kommer en exekvaturprövning bara att bli aktuell för avgöranden från och (varav de danska avgörandena dessutom omfattas av den nordiska regleringen där exekvaturprövning inte krävs). Avgöranden från dessa länder kommer sannolikt att vara marginellt förekommande hos exekvaturmyndigheten. Avgöranden från övriga medlemsstater i EU kommer att kunna erkännas och verkställas utan exekvaturförfarande. Det innebär att avgöranden från andra medlemsstater i EU, vilka avgöranden som av förklaras verkställbara enligt I-förordningen, inte kommer att behöva handläggas av efter underhållsförordningens ikraftträdande. En minskning av antalet europeiska exekvaturärenden kan därför förväntas. Avgöranden enligt kommer däremot att kräva ett exekvaturförfarande. Även om många avgöranden från andra stater förutsätter exekvatur vid (t.ex. enligt ) kan – under förutsättning att får en stor anslutning – ärendemängden förväntas öka något. När svenska domstolar utövar internationell behörighet i frågor om underhåll enligt underhållsförordningen eller någon av Luganokonventionerna får Haagprotokoll till följd att domstolarna måste beakta lagvalsfrågorna i större utsträckning än vad som varit fallet. Protokollet kan också medföra att svenska domstolar blir skyldiga att tillämpa utländsk rätt i fler fall än . Det ligger i sakens natur att mål där utländsk rätt tillämpas är mer resurskrävande för domstolarna än mål där svensk lag tillämpas. Hur antalet mål och ärenden kommer att förändras och i vilken utsträckning det kommer att krävas att utländsk lag tillämpas går emellertid inte att förutse. Det är därför viktigt att konsekvenserna följs upp sedan förordningen, konventionen och protokollet har varit i kraft . Några dramatiska förändringar på kortare sikt kan emellertid inte förväntas. Den sannolika ökningen av antalet verkställbara beslut medför i förlängningen att också får en ökad ärendetillströmning. Även i detta avseende måste emellertid beaktas att avgörandena i viss utsträckning skulle ha kommit till ändå, efter ett exekvaturförfarande i enligt t.ex. I-förordningen eller Haag- konvention. På motsvarande sätt som gäller uppskattningen av ärenden till är det svårt att förutse omfattningen av en eventuell ökning. I fråga om konventionen beror det på vilken anslutning konventionen får. Enligt utredningens bedömning är det dock troligt att ärendena hos kommer att öka . Även här är det alltså viktigt med en uppföljning. Både underhållsförordningen och ställer krav på fri rättshjälp respektive kostnadsfritt rättsligt bistånd i fråga om underhåll till barn (under ) som grundas på ett föräldra-barnförhållande. Även om rättshjälp till barn ofta innebär att kostnaderna stannar på staten kommer förord- ningen och konventionen att innebära ökade kostnader för rätts- hjälp – dels eftersom rättshjälp ska förordnas i dessa fall när det finns behov av biträde, dels eftersom utredningens förslag i avsnitt 11.4.2 medför att någon rättshjälpsavgift inte ska utgå. har i 2009:2 föreslagit att kraven på särskilda skäl för att bevilja rättshjälp i angelägenhet som rör underhåll till barn ska tas bort. Den förändringen har beräknats kosta (s. 96). När det gäller rättshjälp i övriga fall ställs inte några krav på att den ska vara kostnadsfri. I vilken mån ärendena om underhållsskyldighet kommer att öka och kostnaderna för rättshjälp överstiga dem som redan har aviserat, är svårt att uttala sig om. Det ska framhållas att det finns såväl EU-bestämmelser som internationellt konventionssamarbete som innebär att utländska parter likställs med svenska medborgare i fråga om rätt till rättshjälp (se avsnitt 11.2.3). Den ökning av kostnaderna som kan komma att ske lär därför inte vara markant, men det är nödvändigt att göra en uppföljning av konsekvenserna när underhållsförordningen och har varit i kraft . Slutligen medför ikraftträdandet av underhållsförordningen, och Haagprotokoll ett stort informationsbehov i förhållande till allmänheten, domstolarna och övriga myndigheter såsom och social- nämnderna. Det kommer också att krävas utbildningsinsatser för i första hand personal. Information och utbildning med avseende på ny lagstiftning är uppgifter som svenska myndigheter (främst på central nivå) kontinuerligt arbetar med. Informationsbehovet bedöms kunna rymmas inom ramen för berörda myndigheters befintliga budgetanslag. Sammantaget bedömer utredningen att det är sannolikt att de förväntade kostnadsökningarna som har redovisats (främst för som centralmyndighet) kommer att vägas upp av det förenklade förfarandet i fråga om att utverka ett beslut om underhållsskyldighet, att få detta beslut verkställt utomlands, minskade kostnader för underhållsstöd samt möjligheten att driva in beslut om återbetalningsskyldighet av utgivet underhållsstöd. Utredningen bedömer således att underhållsförordningen, och Haagprotokoll totalt sett inte kommer att medföra några ökade kostnader för det allmänna. Som har betonats i det föregående är det dock viktigt att noggrant följa upp de ekonomiska konsekvenserna. 16.1Förslaget till lag med kompletterande bestämmelser till underhållsförordningen och 1 § Denna lag innehåller bestämmelser som kompletterar rådets förordning (EG) nr 4/2009 av om domstols behörighet, tillämplig lag, erkännande och verkställighet av domar samt samarbete i fråga om underhållsskyldighet (underhålls- förordningen) och av om internationell indrivning av underhåll till barn och andra familje- medlemmar (). Paragrafen anger lagens tillämpningsområde. Underhållsförordningen är en EU-förordning som är direkt tillämplig i varje medlemsstat och har företräde framför nationell rätt. Även har efter EU:s tillträde före- träde framför nationell rätt (se avsnitt 13.1). I denna lag finns vissa kompletterande bestämmelser till förordningen och konventionen. Förnyad prövning enligt underhållsförordningen 2 § En ansökan om förnyad prövning enligt artikel 19.1 i underhålls- förordningen ska göras skriftligen. Ansökan ska ges in till hovrätten, om det avgörande som ansökan om förnyad prövning avser är ett utslag från eller en dom från tingsrätten. I annat fall ska ansökan ges in till . Beviljas ansökan, ska rätten besluta att ny handläggning ska ske vid den myndighet som meddelade det avgörande som ansökan om förnyad prövning avser. Vid rättens handläggning gäller i övrigt bestämmelserna om resning i 58 kap. 5 §, 6 § första och andra styckena samt 8 § i tillämpliga delar. Utredningens överväganden finns i avsnitt 7.3.5. Paragrafen behandlar förfarandet vid förnyad prövning i vissa fall av ett avgörande enligt artikel 19 i underhållsförordningen, när svaranden inte har gått i svaromål. En liknande bestämmelse finns i 13 § lagen om europeiskt betalningsföreläggande. Av första stycket följer att ansökan ska vara skriftlig. I andra stycket anges vilken instans som ska pröva en ansökan om förnyad prövning. Ansökningar rörande domar från tingsrätt samt utslag från , som skulle ha överlämnats till tingsrätt om förfarandet hade gått vidare enligt reglerna för ordinarie civilrättsliga förfaranden, ska ges in till hovrätten. Med hovrätten avses den hovrätt till vilken tingsrättens dom eller beslut får överklagas. Om avgörandet som ansökan om förnyad prövning gäller i stället är ett beslut om återbetalning av utgivet underhållsstöd från , ska ansökan ges in till . Det kan aldrig bli aktuellt att ansöka om förnyad prövning av ett hovrättsavgörande eftersom artikel 19.1 i förordningen avser fall där svaranden inte har delgivits under- hållskravet eller på annat sätt varit förhindrad att bestrida detta. Av artikel 19.2 i underhållsförordningen framgår inom vilken tid ansökan ska göras. I tredje stycket föreskrivs att rätten, när en ansökan om förnyad prövning beviljas, ska besluta att ny handläggning ska ske vid den myndighet som meddelade avgörandet. Vid rättens handläggning gäller i övrigt bestämmelserna om resning i 58 kap. 5 §, 6 § första och andra styckena och 8 § RB i tillämpliga delar. Dessa bestämmelser behandlar bl.a. ansökans innehåll och skyldigheten att skriftväxla. Ett yrkande om att vidare åtgärder för verkställighet av avgörandet inte ska äga rum (inhibition) får framställas vid verkställighetsförfarandet och prövas då av (artikel 21.3 i underhållsförordningen och 11 § nedan). Vid förfarandet för förnyad prövning får rätten därför inte besluta om inhibition (jfr 58 kap. 6 § tredje stycket RB), varför den bestämmelsen inte omfattas av paragrafens hänvisning. Beslut om erkännande och verkställbarhet 3 § är behörig domstol enligt artiklarna 27.1 och 32.2 i underhållsförordningen samt vid förfaranden enligt artikel 23, med undantag för artikel 23.10, . Utredningens överväganden finns i avsnitt 7.3.1. I paragrafen före- skrivs att är behörig domstol i exekvaturförfarandets första och andra led. För underhållsförordningens del blir exekvaturförfarandet bara aktuellt för avgöranden från och . Övriga medlemsstaters avgöranden är direkt verkställbara i . 4 § Den som ansöker om erkännande eller om verkställbarhets- förklaring av ett utländskt avgörande enligt ska tillsammans med ansökan ge in avgörandet i original eller av myndighet bestyrkt kopia. Utredningens överväganden finns i avsnitt 7.3.8.1. I paragrafen anges att avgörandet i original eller av myndighet bestyrkt kopia ska ges in till . Bestämmelsen är begränsad till att gälla erkännande eller verkställbarhetsförklaring enligt . För motsvarande ärenden enligt underhålls- förordningen gäller att en ansökan ska åtföljas av en kopia av domen som uppfyller de villkor som är nödvändiga för att dess äkthet ska kunna fastställas (artikel 28.1 a i förordningen). 5 § Vid beslut med anledning av en ansökan enligt underhålls- förordningen eller om att ett utländskt avgörande ska erkännas eller förklaras vara verkställbart i ska bestå av en lagfaren domare. Utredningens överväganden finns i avsnitt 7.3.1.3. Paragrafen innehåller en kompletterande bestämmelse för förfarandet i vid den inledande prövningen. En motsvarighet till bestämmelsen finns i 4 § lagen med kompletterande bestämmelser om domstols behörighet och om erkännande och internationell verkställighet av vissa avgöranden. Av bestämmelsen framgår att vid den inledande prövningen ska bestå av en lagfaren domare. Det innebär att hovrätten i detta skede inte får avgöra målet i kollegial sammansättning. För förfarandet i hovrätten gäller artiklarna 28–31 i underhållsförordningen. 6 § Om hovrätten vid det förfarande som avses i 5 § bifaller en ansökan enligt underhållsförordningen om att ett utländskt avgörande ska förklaras vara verkställbart, ska hovrättens beslut anses innefatta ett beslut om kvarstad eller om någon annan åtgärd som avses i 15 kap. . Utredningens överväganden finns i avsnitt 7.3.2. Paragrafen motsvaras av 8 § i lagen med kompletterande bestämmelser om domstols behörighet och om erkännande och internationell verk- ställighet av vissa avgöranden. Bestämmelsen handlar om rätten till säkerhetsåtgärder som följer direkt av att medger verkställbarhet i den inledande prövningen av exekvaturförfarandet enligt underhålls- förordningen (artikel 36.2). Av paragrafen framgår att de säkerhetsåtgärder som står till buds är de som regleras i 15 kap. RB, dvs. framför allt kvarstad. Rätten till säkerhetsåtgärder är en automatisk följd av hovrättens beslut varför sökanden inte behöver utverka ett särskilt tillstånd till säkerhetsåtgärder. En ansökan till krävs dock. Ansökan behandlas sedan som en begäran om verkställighet av ett svenskt domstolsbeslut om säkerhetsåtgärd i enlighet med bestämmelserna i 16 kap. 11–16 §§ UB. 7 § Ett avgörande med anledning av en ansökan om verkställbarhets- förklaring enligt ska delges den som har rätt att ansöka om ändring. Utredningens överväganden finns i avsnitt 7.3.8.2. Paragrafen innehåller en kompletterande bestämmelse till artiklarna 23.5 och 6 och innebär att ett avgörande med anledning av en ansökan om verkställbarhetsförklaring ska delges den som har rätt att ansöka om ändring. Om ansökan bifalls räcker det alltså med att skicka beslutet i lösbrev till sökanden medan motparten måste delges. En liknande bestämmelse finns i artikel 31.2 i underhållsförordningen. 8 § En ansökan om ändring ska ges in till . Vid handläggningen i av en ansökan om ändring av ett beslut enligt 5 § tillämpas bestämmelserna i om överklagande av tingsrätts beslut, om inte annat följer av underhålls- förordningen eller . En domare som har prövat en ansökan enligt 5 § får inte delta i prövningen av en ansökan om ändring av beslutet. Utredningens överväganden finns i avsnitt 7.3.1.3. I paragrafen behandlas det andra skedet av exekvaturförfarandet. Liknande bestämmelser finns i bl.a. 5 § lagen med kompletterande bestämmelser om domstols behörighet och om erkännande och internationell verkställighet av vissa avgöranden och 2 § lagen med kompletterande bestämmelser till II-förordningen. I första stycket anges att en ansökan om ändring ska ges in till . Tidsfristerna för detta följer av respektive instrument. Av artikel 32.5 i underhållsförordningen följer att ansökan om ändring ska göras efter delgivningen av verk- ställbarhetsförklaringen eller, om den part mot vilken verkställighet begärs har hemvist i en annan stat, . En invändning enligt artikel 23.6 ska göras från underrättelsen eller, om den klagande parten inte är bosatt i , . Av andra stycket följer att bestämmelserna i om över- klagande av tingsrätts beslut gäller. Det innebär bl.a. att handlägg- ningen i följer RB:s vanliga regler om hovrättens sammansättning och att bestämmelserna om rättegången i allmänhet är tillämpliga på förfarandet i den mån de passar in på detta. I bestämmelsen har markerats att bestämmelserna i inte gäller om annat följer av underhållsförordningen (jfr artikel 32) eller (jfr artikel 23.6–9 och 23.11). I tredje stycket framgår att en domare som har gjort den inledande prövningen enligt 5 § inte får delta i prövningen i det andra skedet av exekvaturförfarandet. Detta gäller både när ansökan har bifallits och när den har avslagits. 9 § Vid handläggningen i av ett överklagande av ett beslut i en fråga som avses i 8 § gäller bestämmelserna i rätte- gångsbalken om överklagande av hovrätts beslut i tillämpliga delar, om inte underhållsförordningen eller föreskriver något annat. Talan får inte komma under Högsta domstolens prövning utan att har meddelat prövningstillstånd enligt 54 kap. 10 § . Utredningens överväganden finns i avsnitt 7.3.1.3. I paragrafen finns bestämmelser om förfarandet när ett beslut som har meddelats med anledning av att ändring har sökts, överklagas. Liknande bestämmelser finns i bl.a. 6 § lagen med kompletterande bestämmelser om domstols behörighet och om erkännande och internationell verkställighet av vissa avgöranden och 3 § lagen med kompletterande bestämmelser till II-förordningen. är sista instans vid exekvaturprövningen (jfr artikel 33 i underhållsförordningen och artikel 23.10 ). Första meningen hänvisar till om överklagande av hovrättens beslut. Eftersom det inte finns några bestämmelser i underhållsförordningen eller Haag- konvention inom vilken tid ett överklagande ska ges in, blir 56 kap. 1 § RB tillämplig. Det innebär att ett överklagande ska ges in till hovrätten från den dag då beslutet meddelades. Av andra meningen följer att prövningstillstånd krävs vid över- klagande. 10 § Om en ansökan om verkställbarhetsförklaring bifalls, eller om en sådan förklaring inte behövs, får det utländska avgörandet verkställas enligt utsökningsbalkens bestämmelser om verkställighet av en dom som har vunnit laga kraft, om inte annat följer av underhålls- förordningen eller . Utredningens överväganden finns i avsnitt 7.3.3. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som ska gälla för verkställighet av utländska avgöranden, motsvarande bestämmelser finns i 7 § lagen med kompletterande bestämmelser om domstols behörighet och om erkännande och internationell verkställighet av vissa avgöranden, 4 § lagen med kompletterande bestämmelser till II-förordningen och 14 § lagen om europeiskt betalningsföreläggande. Bestämmelsen omfattar dels avgöranden som är verkställbara utan exekvatur (dvs. avgöranden från EU:s medlemsstater utom och ), dels avgöranden som av har förklarats vara verkställbara i . Sådana avgöranden får verkställas enligt om verkställighet av en dom som har vunnit laga kraft, om inte annat följer av underhålls- förordningen eller . Exempel på bestämmelser som ska tillämpas framför vid verkställigheten är de bestämmelser i underhållsförordningen som handlar om hinder mot och uppskjutande av verkställigheten (se artikel 21 och 11–12 §§ nedan). måste också uppmärksamma bestämmelserna om företrädesordning (artikel 43 i underhållsförordningen och artikel 43.1 ). Av dessa framgår att täckning för uppkomna kostnader inte får ha företräde framför indrivning av underhålls- bidrag (se avsnitt 11.4.5). Även frågor om preskription regleras av förordningen och konventionen. Preskription bedöms antingen enligt lagen i ursprungsstaten eller enligt lagen i den verkställande staten, beroende på vilken lag som föreskriver den längsta preskriptionstiden (artikel 21.2 i underhållsförordningen och avsnitt 7.1.1.2 samt artikel 32.5 och avsnitt 7.2.2). En annan situation som berör centralmyndigheten uppstår när en ansökan om verkställbarhetsförklaring bifalls. Detta skulle i normala fall innebära att sökanden måste ansöka om verk- ställighetsåtgärder hos (eftersom verk- ställighet inte är en automatisk följd av ett bifallande exekvatur- beslut). Enligt artikel 32.3 gäller dock särskilda bestämmelser vid ansökningar genom centralmyndig- heter, som innebär att centralmyndigheten ska vidarebefordra ansökan till behörig myndighet (se avsnitt 7.3.8.3). Hinder mot och uppskjutande av verkställigheten enligt artikel 21 i underhållsförordningen 11 § är behörig myndighet enligt artikel 21 i underhållsförordningen. Utredningens överväganden finns i avsnitt 7.3.6. Av paragrafen följer att är behörig myndighet att fatta beslut enligt artikel 21 i underhållsförordningen. Kronofogde- myndigheten är därvid behörig att fatta beslut både vad gäller hinder mot verkställighet och uppskjutande av verkställighet, allt under de förutsättningar som framgår av artikel 21. 12 § beslut i en fråga om uppskjutande av verkställigheten enligt artikel 21.3 i underhållsförordningen får över- klagas. Vid överklagande gäller 18 kap. utsökningsbalken i tillämpliga delar. Utredningens överväganden finns i avsnitt 7.3.6.3. Paragrafen föreskriver att beslut om uppskjutande av verkställighet enligt artikel 21.3 får överklagas. Genom hän- visningen i andra meningen är 18 kap. UB tillämpligt i relevanta delar, vilket bl.a. innebär att beslut får överklagas av den som beslutet angår, om det har gått honom eller henne emot (18 kap. 2 § UB), och att ska skicka ett överklagande som inte avvisas till tingsrätten (10 § samma kap.). Tingsrättens handläggning sker enligt lagen om domstolsärenden vilket innebär att det krävs prövningstillstånd för att hovrätten ska ta upp ett överklagande av tingsrättens beslut (39 § nämnda lag). Paragrafen reglerar bara beslut om uppskjutande av verkställighet. Att ett beslut från om hinder mot verkställighet får överklagas följer redan av nu gällande regelsystem (se 3 kap. 21 § andra stycket och 18 kap. 2 § UB). 13 § Regeringen utser en centralmyndighet med uppdrag att fullgöra de uppgifter som följer av underhållsförordningen och . Utredningens överväganden finns i avsnitt 9.5.1. Paragrafen ger regeringen behörighet att utse centralmyndighet enligt underhålls- förordningen och . uppgifter följer av förordningen och konventionen. 14 § beslut med anledning av en framställning eller en ansökan från en utländsk centralmyndighet i enlighet med artikel 53 eller 56 i underhållsförordningen, eller artikel 7 eller 10 , får inte överklagas. Utredningens överväganden finns i avsnitt 9.5.2.3. Bestämmelsen innebär att det inte är tillåtet att överklaga centralmyndighetens beslut i fråga om en framställning eller en ansökan som kommer från en utländsk centralmyndighet. Dock måste bestämmelserna i artikel 58.9 i underhållsförordningen och artikel 12.9 beaktas, där det bl.a. framgår att central- myndigheten inte får avvisa en ansökan utan att den begärande centralmyndigheten har fått tillfälle att komplettera den. Om centralmyndigheten vägrar behandla en ansökan ska den också informera den begärande centralmyndigheten om skälen för detta (artikel 58.8 i underhållsförordningen och artikel 12.8 ). För detta ändamål finns ett formulär i bilaga IX till underhållsförordningen. Detsamma gäller enligt artikel 53.2 tredje stycket i underhållsförordningen om den begärande central- myndigheten inte kan tillhandahålla begärda uppgifter med anledning av en framställning om särskilda åtgärder. Även för detta ändamål finns ett formulär i bilaga V i underhållsförordningen. Överföring av personuppgifter till tredje land 15 § får utan hinder av 33 § personuppgiftslagen (1998:204) överföra personuppgifter till tredje land, om det behövs för att erforderliga åtgärder enligt underhållsförordningen och ska kunna övervägas och vidtas. Detta gäller även sådana personuppgifter som avses i 13 § personuppgiftslagen. Utredningens överväganden finns i avsnitt 9.5.4.2. Det är enligt huvudregeln i 33 § PUL förbjudet att överföra personuppgifter till tredje land (i bemärkelsen en stat utanför EU och EES-området) om landet inte har en adekvat nivå för skyddet av personuppgifter. Av förevarande paragraf följer att centralmyndigheten, utan hinder av 33 § PUL, ska kunna överföra uppgifter till ett tredje land. Så ska kunna ske om det behövs för att erforderliga åtgärder enligt underhållsförordningen och ska kunna övervägas och vidtas. Undantaget gäller även känsliga person- uppgifter, t.ex. uppgifter i fråga om hälsa, som kan vara av betydelse för bedömningen av behovet av underhållsbidrag eller förmågan att utge underhållsbidrag. På grund av bestämmelser om sekretess kan det emellertid finnas andra hinder mot överföring av personuppgifter. En prövning får göras i varje enskilt fall. 16.2Förslaget till lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap Frågor angående vårdnaden om barn får tas upp i äktenskapsmål. Om barnet vistas här i riket ska sådana frågor alltid prövas enligt svensk lag. Utredningens överväganden finns i avsnitt 5.3 och avsnitt 6.3.1. Paragrafen har ändrats så att den inte längre ger internationell behörighet till svensk domstol att pröva frågor om underhåll till barn i ett äktenskapsmål. Det innebär också att lagvalsbestäm- melsen i andra meningen inte blir tillämplig på underhållsfrågor. Några mindre redaktionella ändringar har också gjorts. Är äktenskapsmål anhängigt i främmande stat, får här i riket efter vad som är skäligt meddelas beslut som avses i 14 kap. 7 och 8 §§ , utom såvitt avser frågor om underhåll, samt 6 kap. 20 § . Sådant beslut kan när som helst återkallas.