sou · GYB374 · 2010-10-18 00:00:00 — 2010_SOU försätts S-format_sv.indd 1 SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice. 2010_SOU register S-format.indd 1 Genom beslut tillkallades en särskild utredare för att utarbeta en strategi med förslag på förbättrad samverkan om forskning och innovation för utveckling mot ett samhällsekonomiskt effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem. utsågs före detta vice VD i , , att vara särskild utredare. förordnades programledaren , till utredningssekreterare. Från har , (f.d. ) och , (f.d. ) deltagit i utredningens arbete som experter. I utredningens arbete har även deltagit en referensgrupp bestående av experter från myndigheter, näringsliv och akademi inom transportområdet. Utredningen, som har antagit namnet (N 2009:13) lämnar härmed sitt betänkande, Mer innovation ur transportforskning, (SOU 2010:74). Bakgrund och uppdrag................................................ Det transportrelaterade forsknings- och Vad är ett innovationssystem? Stora utmaningar är miljö, säkerhet och trängsel................... Karaktärisering av transportområdet...................................... Finansiärer och aktörer ............................................... De största finansierande myndigheterna................................ Ansvaret för transportforskningen.............................. Övriga nationella finansiärer och aktörer ............................... Inkubatorer, demonstratorer och centrumbildningar ........... 3.3.2 Utveckling av starka FoI-miljöer................................. Universitet och högskolor....................................................... Omfattning av transportforskningen...................................... Finansiering av transportforskning.............................. 4.1.2 Exempel på olika samarbetsformer.............................. Forum inom transportområdet.................................... 4.2.1 EU:s ramprogram för forskning och utveckling......... 4.2.4 European Large Scale Action ............................ Standardisering inom transportområdet......................... Möjligheter att påverka ............................................................ Policy- och strategimakare .................................................... 6.3Instrument och program för att fånga, utveckla och Ledarskap – kompetens ............................................ Spetskompetens och incitamentsfrågor................................ Marknadskompletterande kapital och kompetens......... Information och databas ........................................... 9.1Behov av en nationell projektdatabas över 9.1.2 Behov av en nationell databas .................................... 9.1.3 Varför en nationell databas över pågående Hur gå tillväga?........................................................... Utvärderingar och uppföljningar................................. Exempel på olika utvärderingar inom transportområdet .... Resultat av utvärderingar....................................................... Vad kan följas upp?................................................................ Analys, överväganden och förslag ............................... Diskussion och överväganden............................................... 11.2.1 Statens och myndigheternas ansvar, samarbete, uppföljning, analys och redovisning .......................... 11.2.2 Forum för nationellt transportforsknings- och 11.2.3 Multidisciplinära innovationsplattformar, entreprenörskap, inkubation och demonstration ..... Referensgrupper och kontakter ...................................... Jämförelse av innovationssystem .................................... Strategier, metoder och instrument för att främja utveckling och innovation inom Strategier, metoder och instrument för att främja utveckling och innovation inom Strategier, metoder och instrument för att främja utveckling och innovation inom Strategier, metoder och instrument för att främja utveckling och innovation inom Effektiva och attraktiva transporter är en viktig pulsåder i samhället, central för människors rörlighet, varors tillgänglighet och samhällets välfärd. Medborgarnas och näringslivets behov av effektiva transporter måste tillgodoses som de negativa effekterna hålls nere. Transportområdets produkter och tjänster är både möjliggörare för andra men i sig också en stark tillväxt- och utvecklingsmotor som genom sin produktion och försäljning av kunskapsintensiva produkter på en global marknad starkt bidrar till den tillväxt har. Forskning och innovation (FoI) är ett verktyg för att nå uppsatta verksamhetsmål och det måste i större omfattning än betraktas som en del av kärnverksamheten, en väsentlig del som ofta blir förbisedd. FoI är viktig för att skall fortsätta behålla en stark, växande transportsektor. förmåga att omsätta kunskap och innovationer till nytta; exporterbara varor och tjänster för en ekonomiskt, miljömässigt och socialt långsiktigt hållbar utveckling i är avgörande för vår framtida utveckling av välfärdssamhället. Regeringen har skapat myndigheter med transportslagsövergripande ansvar. Statens engagemang riktas nu även mot forsknings-, utvecklings-, innovations- och förändringsinsatser. Jag anser att det är mycket viktigt att transportinnovationssystemet tillskjuts medel, tidsbegränsat och utöver dagens nivå, för att finansiera ett katalyserande förändringsdrivande och systemförändrande arbete som , för att förbättra förutsättningarna för transportområdets forskning och innovation. Ambitionen med förslagen i utredningen är att transportforsknings- och innovationssystemet i ännu större omfattning skall bidra till måluppfyllelsen av de transportpolitiska målen. Målet är också att skapa snabbare utveckling, introduktion och spridning av nya eller förbättrade produkter, tjänster och service inom transportsektorn och därmed även öka bidraget till de näringspolitiska målen, att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Samarbetet mellan statliga finansiärer av transportrelaterad FoI bör utvecklas och stärkas i , så även näringslivets och brukares påverkansmöjlighet på policynivå och strateginivå. En process för kontinuerlig utveckling av målbilden för transportforskningen bör inrättas, en systematiskt reviderad affärsplan för området där påverkan från alla relevanta parter säkerställs. Där delmålsuppfyllelse eller avvikelser redovisas och systemet som helhet, inklusive mål, och verksamhet utvecklas och stärks. De transport- och näringspolitiska målen utgör en bas men en långsiktig vision för transportforskningen med milstolpar längs vägen saknas. En sådan bör tas fram och detta måste göras i samverkan med innovationssystemets berörda aktörer såsom myndigheter, näringsliv, intresseorganisationer och akademin. Radikala innovationer tar ofta att utveckla som inkrementella innovationer kan nå marknad eller nytta . Akademisk spetskompetens och långsiktig finansiering måste kombineras med medellånga och korta projekt samt vissa projekt av marknadsnära eller kortsiktigt problemlösande natur. Förstärkningar av inkubation och demonstration i de nuvarande transportrelaterade utvecklingsmiljöer skapar bra förutsättningar för innovation och tillväxt. Rätt skött finns inget motsatsförhållande mellan alla intressen och perspektiv som ryms inom transportområdets innovationssystem. Snarare förstärker de varandra och ger ömsesidig nytta. Utvecklingen inom transportforskningsområdet blir också mer multidisciplinär på detta sätt, där en affärsidé kan omfatta en rad uppsättningar tjänster, produkter, nya som befintliga. Spänningsfältet – lång och kort sikt samt styrning och frihet – måste ledning och verksamhet i inkubatorer, plattformar och projekt kunna hantera på ett bra sätt. Det ena utesluter inte det andra. Det kan i många fall vara just kombinationen av allt detta som attraherar och bidrar till en kraftfull innovativ miljö. Jag anser att det är viktigt att alla finansierande myndigheter engageras och bidrar i arbetet med transportforskningens utveckling. , , , , och bör därför samtliga få ansvar för insatser längs hela forsknings- och innovationskedjan. Detta betyder att myndigheterna har en egen särskilt avsatt forsknings- och innovationsbudget. De har också ett gemensamt ansvar, både för att långsiktigt stärka FoI-systemet, exempelvis genom långsiktig kunskapsuppbyggnad, uppbyggnad av starka FoI-miljöer, doktorandutbildningar, entreprenörs och innovationsprogram, men också att säkerställa att innovationer relaterat till transportområdet kommer till nytta för näringsliv, akademi och samhälle i . Ansvarsfördelning bör inskrivas i respektive myndighets instruktion och för , , och Transportstyrelsen bör följande formulering läggas till instruktionerna: finansiera, beställa, genomföra, dokumentera, sprida och nyttiggöra sådan forsknings-, utvecklingsdemonstrations- och kommersialiseringsverksamhet inom transportområdet som motiveras av respektive verks uppgifter och verksamhetsmål. Vidare bör en process för kontinuerlig utveckling av den övergripande målbilden med tillhörande indikatorer inrättas; en systematiskt reviderad affärsplan för området där påverkan från alla viktiga parter säkerställs. Där delmålsuppfyllelse eller avvikelser redovisas och systemet som helhet, inklusive mål och verksamhet utvecklas. De transport- och näringspolitiska målen utgör en bas men en långsiktig vision för transportforskningen med milstolpar längs vägen saknas. En sådan bör tas fram och detta måste göras i samverkan med innovationssystemets berörda aktörer såsom myndigheter, näringsliv, intresseorganisationer och akademin. Visionen bör vara ett levande dokument. har uppdraget att sammanställa den samlade svenska och internationella mål- och behovsbilden för transportområdet. Målbilden utgår från de transportpolitiska målen. Med utgångspunkt i ett kund- och konsumentperspektiv (hela resan) har regeringen skapat myndigheter med trafikslagsövergripande ansvar. Dessa är , Trafikanalys och Transportstyrelsen. Detta är en positiv utveckling och det övergripande engagemanget i trans- portinnovationsområdet bör också förstärkas och riktas mer mot att även påverka utvecklings-, innovations- och förändringsinsatser inom transportinnovationssystemet som helhet. För detta föreslår jag följande åtgärder: Trafikanalys ges uppgiften att utvärdera transportsystemets förmåga till innovation samt medverka i utveckling av processer, metoder och indikatorer för detta. VTI:s bibliotek och informationscenter, BIC, ges uppdraget att utveckla, komplettera och driftsätta en databas med information om pågående projekt, program och andra satsningar inom transportinnovationsområdet. Detta bör göras i nära samarbete med forskningsfinansiärerna men även forskare och näringsliv bör delta i det fortsatta utvecklingsbehovet. För att stötta förnyelse och utveckling av innovationssystem inom transportområdet föreslås att ett innovationsråd bildas med ITS- rådet som förebild. Rådet ska ges förutsättningar att påverka, förhandla och driva på samtliga aktörer för en snabbare utveckling av transportsektorn. ska inte ha resurser för att finansiera egna FoI-projekt. För att få en fullständig bild över innovationsbehoven behöver transportpolitiska målbild vidareutvecklas så att även närings- och forskningsperspektiven beaktas. Jag föreslår därför att det nedan föreslagna Forumet tillsammans med och tilldelas denna uppgift. Samarbetet mellan de statliga finansiärerna av transportrelaterad FoI föreslås fortsätta ske i Transam, som resurssätts för att ta ansvar och resurser för samarbetsprocessen och mindre utredningar i syftet att utveckla processen. föreslås fortsättningsvis finnas kvar på . saknar ett forum där näringsliv, brukare, samhälle, akademi och myndigheter inom transportområdet samarbetar. Forumet behöver tyngd och frihet som den måste kunna vara drivande. Intentionerna i arbetet med IVA:s projekt 2030 bejakas av utredningen och ett Forum för kontinuerlig dialog och samverkan mellan statliga och privata parter bör inrättas med en bred sammansättning. En styrgrupp krävs och ordförande bör utses av det stadsråd som ansvarar för . Forumets parter bör undersöka samlokalisering mellan Forumets och . Jag föreslår att , i nära samarbete med , bör få medel och uppdrag att starta ett långsiktigt program, initialt som kompletteringsprogram av dagens plattformar, till MIP:s. Dessa ska ha den funktionalitet, styrning och frihet för ledarskap och verksamhetsutveckling som beskrivs nedan. Det ska vara centralt i satsningen att den bygger på behov bland problemägare som och näringsliv men också på akademi och samhällets krav på innovationer och kunskapsförsörjning i vidare mening. , i samarbete med och bör tillföras medel för att tillsammans utveckla och implementera mekanismer för finansiering av teknik- och affärsverifiering inom transportforskningsområdet. tillförs medel för att tillsammans med och , som en del av arbetet i Transam, utveckla och driva program för transportrelaterade demonstratorer och tester. I satsningen ska särskild uppmärksamhet ägnas åt: den mjuka infrastrukturen, i plattformar, demonstratorer och längre projekt. riktade insatser för utveckling och drift av inkubations- och demonstrationsverksamhet vid respektive MIP så att nya och befintliga företag kan samarbete kring forskning och affärer på sätt som leder till avsevärt ökad kvalitet och volym på innovationer inom transportområdet. ges uppdrag att inom Transam-samarbetet bistå deltagande myndigheter med kompetens vid innovationsupphandling. För att underlätta förekomsten av innovationsupphandling bör det också vara möjligt för att under vissa omständigheter ge bidrag till upphandlande myndigheter eller enheter för att täcka en del av deras merkostnader för upphandlingsprocessen i samband med innovationsupphandling. får i uppdrag att, i samarbete med , utveckla och starta ett långsiktigt transportinriktat entreprenörsprogram. Satsningen föreslås innehålla två samverkande inslag: Riktade entreprenörsprogram med målet att öka tillgången på rekryterbara entreprenöriella spetskompetenser inom transportrelaterad FoI. Insatser för personalrörlighet som bidrar till att etablera personliga kontaktnät och breddad erfarenhet för personer i branschen som helhet. Utredningens förslag på utökad finansiering av tidsbegränsade och riktade insatser sammanfattas nedan: -, , och Transportstyrelsen får ett ansvar och särskilt avsatt budget för FoI. , och Transportstyrelsen får tillsammans ett totalt årligt tillskott på . -VTI:s bibliotek och Trafikanalys tillförs medel för arbete med uppföljning, analys och redovisning, vardera . -tillförs medel för att, i samarbete med och utveckla och driva ett MIP program för komplettering och förstärkning av starka centrum, entreprenörsutbildningar och personalrörlighetsprogram, . -tillskjuts medel för finansieringen av Transam, dess verksamhet, kansli och styrgrupp, genom ett totalt årligt tillskott på maximalt . Det är här mycket viktigt att påpeka att Transam inte får bli en FoI-finansiär eller på annat sätt utvecklas till ett komplement till de tre statliga finansiärerna. -tillförs medel för att utveckla och driva program för innovationsupphandling inom Transportsektorn, . -tillförs kapital och driftfinansiering av verksamhet för förkommersiellt ägarkapital. En engångskostnad på . -, och tillförs medel för att tillsammans utveckla och implementera mekanismer för finansiering av teknik- och affärsverifiering inom transportforskningsområdet, . -tillförs medel för att tillsammans med och utveckla och driva program för transport- relaterade demonstratorer och tester med . Finansieringen från huvudfinansiärerna till FoI-satsningar uppgick till totalt varav , eller , kom från före detta och . Det är viktigt att den samlade FoI-finansieringen för de statliga finansiärerna bibehålls för och samt att fördelningen mellan , och förblir densamma, med några förstärkningar enligt nedan. Den föreslagna förstärkningen uppgår till samt en engångskostnad på för riktat ägarkapital för innovativa småföretag inom transportområdet. Ställt i relation till dagens FoI-budget och sektorns totala omslutning samt den förbättringspotential som finns, är det en mycket liten kostnad. Till exempel om den genomsnittliga livslängden på det statliga vägnätets beläggningar ökas med sparar in ca . Totalt summerar de föreslagna förändringar, totalt , till att jämföra med de besparingar som skulle uppnås endast med beläggningsexemplet ovan på . Min bedömning är också att det utan detta tillskott finns små möjligheter att nå de transportpolitiska målen och ännu mindre att bidra till de näringspolitiska målen på det mycket positiva sätt som annars är möjligt. 1 Bakgrund och uppdrag I propositionen Ett lyft för forskning och innovation1 fastslogs att målet för forskningspolitiken är att stärka ställning som forskningsnation och därmed stärka konkurrenskraften i en globaliserad värld för att bidra till ökad hållbar ekonomisk tillväxt och välfärd i . Forskningen ska till stor del bedrivas inom områden som har förutsättningar att få betydelse för människors välfärd, samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Transportområdet angavs som ett av flera strategiska områden. Kunskapsutveckling, forskning och vår förmåga att omsätta resultaten till allmän användning, exporterbara varor och tjänster men också att nyttja resultaten för en ekonomiskt, miljömässigt och socialt långsiktigt hållbar utveckling i är avgörande för vår framtida utveckling av välfärdssamhället. Den ökande globala konkurrensen mellan företag, organisationer och nationer kombinerat med en snabbare innovationsdynamik och kortade livslängder på varor och tjänster ställer ökande krav på samarbete mellan forskning och innovation, mellan användare och leverantör samt mellan näringsliv, myndigheter och samhälle. Dessa samarbeten måste utvecklas, professionaliseras och vara dynamiska med hänsyn till globalisering, teknikutveckling, värderingsförändringar, demografi och miljöpåverkan. Ett effektivt och attraktivt transportutbud är en viktig pulsåder i samhället och av stor betydelse för människors tillgänglighet och välfärd. Medborgarnas och näringslivets behov av effektiva transporter måste tillgodoses som de negativa effekterna, såsom olyckor, trängsel och utsläpp av transporter måste minska. 1 Ett lyft för forskning och innovation SOU2008/09:50. utformades en gemensam strategi för forskning, utveckling och demonstration till stöd för utveckling av ett hållbart och effektivt transportsystem2. Generaldirektörerna för Verket för innovationssystem (), , och ställde sig bakom denna strategi. FAS, Formas och deltog i arbetet med utformandet av strategin. Fokus i strategin låg mer på de tidiga stegen i innovationskedjan, forskning och utveckling, än på de senare, demonstration och nyttiggörande av resultaten. I strategin fördelades, mer till innehåll än karaktär, ansvaret för forskning och utveckling inom olika transportrelaterade områden. Samverkansformer mellan de statliga problemägarna och forskningsfinansiärerna beskrevs och lades fast. I uppföljningen3 av strategin som gjordes konstaterade att myndigheterna, inom ramen för strategin, hade tagit gemensamma initiativ för att stärka och samordna den svenska transportforskningen. Programmen hade blivit längre och mer fokuserade. Myndigheterna ansåg också att satsningen på forskningsmiljöer hade varit lyckad men att det fanns problem med till exempel finansiering av doktorander, forskarskolor och EU-projekt. I delbetänkandet Tydligare uppdrag – i stället för sektorsansvar4 påpekade att forskning är ett viktigt styrmedel för att nå de transportpolitiska målen och att ett trafikslagsövergripande perspektiv borde tas till vara. Ansvaret för den långsiktiga kunskapsuppbyggande forskningen på transportområdet ansågs dock vara otydligt och skapade, enligt utredningen, onödiga konflikter mellan berörda myndigheter. Utredningen föreslog att myndigheternas uppdrag skulle preciseras, särskilt för den långsiktiga forskningen. Vidare lyfte utredningen fram att ansvariga myndigheter behövde samverka för att transportforskningen skulle kunna bedrivas effektivt. För att kunna hävda sig internationellt och medverka i EU:s forskningsprogram fastslogs också att det behövdes en gemensam syn på långsiktig forskning. 2Nationell strategi för transportrelaterad FUD, , Dnr 2004–00527. 3Transams uppföljning av nationell strategi för transportrelaterad FUD, åren 2005–2007, , 2009.01. 4Tydligare uppdrag – i stället för sektorsansvar, SOU 2008:128. beslutade regeringen att tillsätta en utredning kring transportforskning5. Utredningen, som har antagit namnet , ska föreslå en strategi för förbättrad samverkan mellan forskning och innovation för utveckling mot ett samhällsekonomiskt effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem. Vidare ska ansvarsförslag lämnas som möjliggör och samordnar såväl långsiktig forskning som mer tillämpad utvecklings- och demonstrationsverksamhet, samt införande, spridning och kommersialisering av resultat samt hur finansiering och ansvar bör fördelas mellan berörda statliga myndigheter. Utredningen syftar till att ge ett effektivare utnyttjande av resurserna till såväl spetsforskning och tillämpad forskning som till tydligare steg mot nyttjande av kompetens och resultat, ledarskap, entreprenörskap samt ett brett engagemang från myndigheter, akademi och näringsliv för att avsevärt öka innovationerna inom transportområdet. Kärnan i uppdraget är att lämna förslag på åtgärder som ger ett effektivare utnyttjande av de samlade resurserna för forskning och innovation inom transportsektorn. Åtgärderna har som ambition att bidra till en snabbare utveckling, introduktion och spridning av nya eller förbättrade produkter, tjänster och service i transportsektorn samt därmed också öka transportforskningens bidrag till de näringspolitiska målen, att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. presenterade utredningen ett delbetänkande6 som redovisar förslag på ansvarsfördelning och förnyade samarbetsformer mellan och andra större statliga finansiärer. Dessa förslag återfinns även i detta betänkande. Efter regeringens beslut om att utse en utredare tillsattes , fd vice VD i , som särskild utredare och programledare vid som sekreterare till utredningen. 6Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen, SOU 2010:27. och , båda vid , till utredningen under hela utredningsperioden. Utredningen har samrått statliga myndigheter och övriga berörda aktörer inom offentlig och privat sektor, på nationell, regional och lokal nivå. Nära samråd har skett med de största transportforskningsfinansiärerna, , och samt, genom den referensgrupp som deltagit i arbetet med utredningen, med företrädare för näringsliv, akademi och myndigheter. Referensgruppen har under utredningens gång träffats, sammanlagt fem gånger för att diskutera uppdraget. I referensgruppen har representanter för , , , , , Posten, Lantmännen och Logistikforum ingått. , , har bidragit till utredningen med expertkunskaper kring transporter och innovationssystem. Vidare har utredningen samrått med IVA:s projekt 2030 samt i olika former med deltagande organisationer och personer inom Transport 2030. För utredningen har det varit viktigt att finna avgränsningar och tydlighet i arbetet. Nedan listas några viktiga begrepp och hur utredningen valt att tolka dem.