sou · GYB382 · 2010-12-23 00:00:00 — Utredningens utgångspunkter i relation till författningar och utredningar omfattande tjänster finns tillgängliga, och att främja tillgången till ett brett urval av elektroniska kommunikationstjänster; att svara för att möjligheterna till radiokommunikation och andra användningar av radiovågor utnyttjas effektivt; att främja en effektiv konkurrens; att övervaka pris- och tjänsteutvecklingen; att följa utvecklingen när det gäller säkerhet vid elektronisk kommunikation; att verka för att en effektiv och säker fysisk IT-infra- struktur med hög överföringskapacitet finns tillgänglig i alla delar av landet; att pröva frågor om tillstånd och skyldigheter, fastställa och analysera marknader samt utöva tillsyn och pröva tvister enligt lagen om elektronisk kommunikation samt att upprätta och offentliggöra planer för frekvensfördelning; m.m. (2 §) ska främja att marknaderna för post och elektronisk kommunikation fungerar effektivt ur ett konsumentperspektiv och ur den regionala tillväxtpolitikens perspektiv samt att marknaden för elektronisk kommunikation fungerar effektivt ur ett konkurrensperspektiv (11 §). regleringsbrev gav regeringen () i uppdrag att inom ramen för sin verksamhet arbeta för att målen i regeringens bredbandsstrategi ska nås. PTS fick bl.a. följande uppdrag: att utreda och ge förslag på hur tillgången till bredband kan säkerställas i hela landet; att beskriva och analysera den faktiska och möjliga tillgången till infrastruktur respektive tjänster för elektronisk kommunikation; att följa upp bredbandsstrategin utifrån utvecklingen på marknaden; att ge förslag till hur arbetet med robusta elektroniska kommunikationer kan utvecklas samt att lämna förslag på förbättrad samordning, informationshantering och koordinering vid grävarbeten i offentlig och privat regi för att underlätta samverkan vid utbyggnad av infrastruktur, m.m. Dessutom har PTS utarbetat en egen Strategisk agenda . I denna planeras bl.a. följande åtgärder: att verka för minskade inträdeshinder vid anläggning av IT-infrastruktur med hög hastighet; att verka för att stadsnäten tillämpar affärsmodeller som främjar kommersiell konkurrens samt att öka mängden radiospektrum som är tillgängliga med teknik och tjänsteneutrala villkor, m.fl. Utredningens utgångspunkter i relation till författningar och utredningar En viktig principiell utgångspunkt för utredningen är regeringens Bredbandsstrategi för Sverige9. Målet i denna är att ska ha bredband i världsklass. Det innebär att bör av alla hushåll och företag ha tillgång till bredband om minst /sek. En förutsättning för detta är tillgång till bredband med hög kapacitet i hela landet som ger en säker och tillförlitlig åtkomst till internet och andra bredbandstjänster. Utgångspunkten är att det i första hand är marknaden som gör investeringar i infrastruktur och tillhandahåller tjänster för elektronisk kommunikation. Uppgiften för regeringen är att skapa förutsättningar för marknaden och undanröja hinder för utvecklingen, bl.a. genom en relevant reglering. Men i vissa lands- och glesbygdsområden är lönsamheten att göra investeringar i bredband låg. Här finns behov av samverkan mellan alla aktörer, både privata och offentliga, för att få till stånd investeringar. Huvudregeln är att offentliga aktörer inte ska bedriva kommersiell verksamhet i konkurrens med privata aktörer, då detta riskerar att snedvrida konkurrensen. I vissa fall kan dock det offentliga inslaget vara berättigat, t.ex. då allmänna intressen inte kan tillgodoses av marknadens aktörer. Fiberinfrastrukturen ägs till av offentliga aktörer, statliga myndigheter och bolag samt kommuner. Enligt bredbandsstrategin är det viktigt att dessa nät är tillgängliga för alla aktörer på marknaden enligt konkurrensneutrala och icke-diskriminerande villkor. Genom att i första hand erbjuda oförädlade grossisttjänster såsom kanalisation och s.k. svartfiber kan näten bidra till en ökad konkurrens. Men i stomnäten kan även kapacitetstjänster vara ett alternativ. Liknande skrivning som i detta stycke återfinns även i proposition Tillgängliga elektroniska kommunikationer, (2009/10:193). 2.4Statsstöds-, konkurrens- och upphandlingsregler. är en resultatenhet inom myndigheten och säljer överskottskapacitet i den fiberoptiska kabeln på marknaden. När en statlig myndighet agerar på en kommersiell marknad kan det finnas en misstanke om att konkurrensen kan 9 N2009/8317. Utredningens utgångspunkter i relation till författningar och utredningar Det kan exempelvis gälla frågor om korssubventionering och underprissättning. Alla de aktörer vi har intervjuat, däribland både konkurrenter till och kunder hos , har tillfrågats om ICT:s uppträdande på marknaden. Ingen har uttryckt misstanke om något som helst tvivelaktigt agerande från ICT:s sida. Det bör också understrykas att aldrig varit uppe till diskussion inom vare sig eller . Trots detta har utredningen som utgångspunkt att i förslagen förbättra den faktiska konkurrensneutraliteten mellan staten som aktör och privata aktörer på bredbandsmarknaden. Om separeras från uppkommer dessutom vissa frågor som berör offentlig upphandling. har monopol på vissa järnvägsnära tjänster. Det finns i praktiken ingen relevant marknad för ett antal sådana systemlösningar. Om separeras från uppkommer situationen att måste köpa tjänster av en monopolist, åtminstone under och till dess en marknad uppstår. Om en annan statlig myndighet övertar ägarskapet av den fiberoptiska kabeln fokuseras åter frågan huruvida lagen om offentlig upphandling () är tillämplig på upphandling mellan myndigheter, och i så fall under vilka förutsättningar. Dessutom måste på något sätt garanteras nödvändig tillgång till överföringskapacitet i den fiberoptiska kabeln, för att trygga säkerheten i järnvägssystemet. Denna säkerställda kapacitet kommer inledningsvis inte heller att upphandlas på marknaden. Reglerna om statligt stöd är en del av konkurrensregler. Bestämmelserna om statsstöd återfinns i artiklarna 106-108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF). Den grundläggande statsstödsbestämmelsen är artikel 107.1, vilken stadgar att statligt stöd som snedvrider konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion är oförenlig med den gemensamma marknaden om det påverkar handeln mellan medlemsstaterna. Huvudprincipen är att allt statligt stöd till näringslivet är förbjudet. Utredningens utgångspunkter i relation till författningar och utredningar Någon mer exakt definition av stödbegreppet finns inte. Begreppet omfattar inte enbart direkta subventioner utan listan på åtgärder som har ansetts utgöra statligt stöd är lång. Bl.a. omfattas nedsättning av skatter och avgifter, lån eller garantier till förmånliga villkor, offentligt köp till överpris, offentlig försäljning till underpris, kapitaltillskott på icke-marknadsmässiga villkor och subventionerade tjänster. När offentlig sektor utövar myndighetsuppgifter är konkurrensregler inte applicerbara eftersom detta inte anses vara företagsverksamhet. När däremot en tjänst kan konkurrensutsättas är tjänsten att betrakta som ekonomisk verksamhet. Ett organ kan tänkas utföra både ekonomiska aktiviteter och myndighetsutövning. Även om man ansvarar för någon form av myndighetsutövning så befriar inte detta den del som utgör den ekonomiska aktiviteten från konkurrensregler.10 Enligt konkurrenslagen11 får staten, en kommun eller ett landsting förbjudas att tillämpa ett visst förfarande i en säljverksamhet, om detta 1.snedvrider, eller är ägnat att snedvrida, förutsättningarna för en effektiv konkurrens på marknaden, eller 2.hämmar, eller är ägnat att hämma, förekomsten eller utvecklingen av en sådan konkurrens. Utredningen gör bedömningen att statsstöds-, konkurrens- och upphandlingsbestämmelser inte utgör hinder för de förslag som lämnas. Utredningen har tagit del av ytterligare ett antal rapporter vars innehåll i viss utsträckning har relevans för vårt arbete. Nedan behandlas dessa mycket kortfattat. E-delegationens verksamhet12 är givetvis av intresse. Syftena med denna är bl.a. att genom ökad samverkan mellan myndigheterna effektivisera den statliga verksamheten och öka tillgången 10Ovanstående avsnitt om är hämtat från SOU 2010:56, Innovationsupphandling, betänkande av . 11Konkurrenslag (2008:579) 3 kap. 27 §. 12Se SOU 2009:86 Strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning samt SOU 2010:20 Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Utredningens utgångspunkter i relation till författningar och utredningar till offentliga e-tjänster för medborgarna och företagen. Tillgången till den typ av grundläggande infrastruktur som behandlas i vår utredning, är en självklar förutsättning för att uppnå dessa syften. Om man kan underlätta för exempelvis småföretag att lättare komma åt kapacitet i fiberkabel torde detta ligga i linje med e-delegationens arbeten. E-delegationen har ett tjugotal strategiska projekt. Ett av dessa är ansvarig myndighet för. Det har namnet Resfri och ska ta fram en handledning för de organisationer som vill öka andelen resfria möten. PTS har utarbetat ett flertal rapporter13 vilka på olika sätt tangerar vår utredning. I en rapport föreslås starkare principer för likabehandling vid anläggning av ny infrastruktur samt ökat tillträde till befintlig infrastruktur, mm. Det finns begränsningar i tillträde till passiv infrastruktur och det skapar i sin tur etableringshinder, eftersom det är dyrt att investera i bredband. Av detta drar PTS tre övergripande slutsatser: 1.Öppenhet skapar förutsättningar för innovation och konkurrenskraft men måste balanseras mot andra skyddsvärda intressen såsom investeringsincitament och nätsäkerhet. 2.Öppenhet främjas genom säkerställande av icke-diskriminering och fungerande konkurrens. 3.Ytterligare tydlighet från leverantörer om begränsningar i internetaccess behövs. I två rapporter har PTS studerat svartfibermarknaden. Myndigheten gör ett flertal påpekanden som är relevanta utredningen. Man anser det vara viktigt att ge förbättrat tillträde till den infrastruktur som finns, och att skapa bättre förutsättningar för att etablera den infrastruktur som krävs. Etableringshindren bör minimeras för att marknaden ska kunna sköta utvecklingen på egen hand. Myndigheten är kritisk mot TeliaSoneras allt för stora dominans på marknaden. Man ogillar att samma operatör har innehav av både optisk kabel för långväga kommunikation och accessnät. Det medför en alltför dominerande ställning på marknaden. PTS lyfter fram efterfrågeökningen av svart fiber. Efterfrågan överstiger utbudet. Myndigheten menar att förbättrad konkurrens på mark- 13 PTS-ER-2009:32 Öppna nät och tjänster, PTS-ER-2009:25 Robust elektronisk kommunikation, PTS-ER-2009:24 Svart fiber - samt PTS-ER-2008:9 Svart fiber - marknad och konkurrenssituation. Utredningens utgångspunkter i relation till författningar och utredningar naden säkerställer ett ökat utbud. PTS avser att följa marknadens utveckling för att identifiera de hinder som finns. I en rapport från f.d. Vägverket14 poängteras ITS-tjänsternas betydelse för att uppnå de politiska målen inom trafikpolitiken och för CO2-utsläppen. Rapporten förutspår en kraftig utveckling av ITS-tjänster i en nära samverkan mellan privata och offentliga aktörer. Man menar att ITS-tjänster, dvs. järnvägsnära tjänster och anslutningsnät, tillhör kärnverksamhet. 14 Publikation 2010:16 Trafikslagsövergripande strategi och handlingsplan för användning av ITS Järnvägstransportsystemet är starkt teknikberoende för att fungera. Tekniken är i många fall järnvägsunik och utvecklad för järnvägens behov. De tekniska anläggningarna kan dessutom vara gamla med konsekvens att både kunskap om och reservdelar till anläggningarna saknas på den externa marknaden. Tekniken kräver därför ofta speciell kompetens för att underhålla och anpassa till nya tekniska förutsättningar. Kommunikationssystemen är ofta integrerade i anläggningen och utgör en del av den. Tillämpningar inom IT, telekom, radio, signal, eldrift, detektorer osv. kräver transmission till signalställverk för att kunna fullgöra sin funktion. Utan transmission till ställverk, omformare osv. Den långväga kommunikationen sker via en optokabel (transportnät) som finns nedplöjd i banvallen. Till optokabeln finns anslutet ett anslutningsnät till järnvägens tekniska system i form av växlar, baliser, vägskydd, bommar osv. Kommunikationen baseras på ett system av komponenter som alla måste fungera hela vägen för att tågen ska gå. ställer krav på SLA för att säkra rätt nivå på kommunikationen för en tillämpning. och andra externa leverantörer levererar sammantaget den nödvändiga funktionaliteten. Järnvägssystemet blir mer och mer beroende av elektroniska system med stora behov av informationsutbyte med system och anläggningsdelar, tåg och järnvägsföretag. Utvecklingen går mot att systemen i mycket högre grad än kommer att ingå i olika beslutsstödssystem för trafikledning, järnvägstrafik och banförvaltning. En viktig fråga att ta hänsyn till är hur man säkrar att järnvägens kommunikationsbehov för operativ tågdrift nu och får tillräcklig prioritet. Även vägsidan är beroende av IT- och telekommunikation för att olika stödsystem ska fungera. Det kan gälla trafikinformation, meddelandetavlor, webbkameror, trafikstyrning i tunnlar osv. skillnad mot järnvägens förutsättningar är att trafiken ofta, i vissa fall med begränsningar, ändå kan fortgå om kommunikationen fallerar. Utvecklingen på vägsidan går mot ökat behov av t ex trafikstyrning i en riktning som mer kommer att likna järnvägens behov. På vägsidan förekommer i större utsträckning externa leverantörer till . optonät är inte alltid lätt att nyttja för vägändamål, med hänsyn till hur nätet är förlagt utefter järnvägen med anslutningspunkter vid stationsbyggnader, där vägnätens huvudstråk i mindre omfattning är dragna. Här finns ändå en uppenbar utvecklingspotential för vägsidans behov. Även på vägsidan är trådlös kommunikation ett viktigt komplement. Utredningens bedömning är att de skillnader i behov och förutsättningar som gäller för väg i förhållande till järnväg inte har väsentlig påverkan på konsekvensen av våra förslag om separering av från eller inte. 3.1Beskrivning av nyttjade tjänster inom 3.1.1Beskrivning av vilka tjänster som levererar är en resultatenhet inom som drivs och styrs under så konkurrensneutrala och bolagsliknande förhållanden som möjligt (se avsnitt 3.1.4 nedan). Relationen med övriga delar ska vara affärsmässiga. omsatte och sysselsatte nästan 400 medarbetare. är organiserat i tre affärsområden: Kontorsnära tjänster (omsättning 2009, ), Intelligenta Transportsystem (ITS) (omsättning 2009, ) samt Nät- och driftstjänster (omsättning 2009, ). Tjänsterna inom respektive affärsområde är logiskt separerbara men vilar på en gemensam grund i produktionsmiljö och kompetens. ICT:s uppdrag är att stödja leveranser av tåglägen genom att leverera informations- och kommunikationsteknologitjänster. I samband med nybyggnation av järn- vägsanläggningar där telekominvesteringen oftast är omfattande har rollen som beställarens, , ombud. tog dåvarande över dåvarande IT-verksamhet. har inom ramen för sin interna styrning uttryckt sitt uppdrag som att leverera moderna och konkurrenskraftiga ICT-tjänster till kunder inom transportsektorn. Visionen uttrycks som Med optimala och heltäckande ICT- tjänster bidrar vi till våra kunders framgång. Affärsidén lyder Utifrån transportmarknadens krav på kvalitet, effektivitet och flexibilitet utvecklar och levererar vi heltäckande, prisvärda och behovsanpassade ICT-tjänster. Vi koncentrerar oss på tjänster som bidrar till att vi är marknadsledande inom järnvägs- och transportmarknaden. Enligt interna styrning ska i första hand se till behov. ICT har även andra kunder än , till exempel inom järnväg och transport (SJ, SL, , Euromaint, TGOJ, Stockholmståg och A-Train), operatörer (Verizon, AT&T, BT, Tele2, , och ), offentlig sektor (Transportstyrelsen, och Vectura) samt övriga (SVT, SR och IT). Gentemot Transportstyrelsen, som är en stor kund, är ICT:s åtagande kopplat till ett övertagande av driften av trängselskattesystemet i samt . och Transportstyrelsen är ur ICT:s perspektiv dominerande och verksamhetskritiska kunder. ICT:s tjänsteleveranser kan struktureras i tre grupper som således också speglar enhetens organisation i affärsområden: Kontorsnära tjänster, Intelligenta Transportsystem (ITS) samt Nät- och driftstjänster Nedan beskrivs innehållet i tjänsteutbud fördelat på dessa grupper. Beskrivningen är utförlig och till delar teknikorienterad. Det motiveras av att förståelsen av ICT:s verksamhet är viktig för att man ska kunna ta ställning till de förslag utredningen lämnar. Det är också viktigt att förstå komplexiteten och graden av integration i Redogörelsen blir därför med nödvändighet teknisk i vissa delar. En förklaring av innebörden i de tekniska begreppen återfinns i betänkandets inledning. Området omfattar tjänster inom kommunikation, server och lagring, applikationsplattform och åtkomst, meddelandehantering, telefoni, digitala mötesplatser, tillämpningstjänst, tillämpningsåtagande, servicedesk samt arbetsplats. Tjänsteområdet Kommunikation omfattar tjänster inom datakommunikation och radiokommunikation. Datakommunikation delas upp i ett antal grundtjänster såsom (Lokala Nätverk) och (). Tjänsten består av följande grundtjänster: Internetanslutning (Nätåtkomst) Tjänsteområdet syftar till att tillhandahålla tjänster för kommunikation internt och externt. I detta ingår etablering och drift av utrustning för lokalt nätverk och internet. I tjänsten Server och Lagring erbjuds ett flertal grundtjänster inom området. Flera av dessa grundtjänster ingår även som komponenter i andra tjänster som erbjuds. Syftet med servertjänsten är att erbjuda en teknisk serverplattform, kapacitet, med tjänster och funktioner som operativsystem, övervakning och garanterad tillgänglighet. Syftet med lagringstjänsten är att tillhandahålla en central miljö med hög tillgänglighet och säkerhet för lagring och back up av data. Tjänsterna levereras ur datahallar i . I de fall kunden äger avtal som på något sätt bidrar i leveransen av tjänsterna beskrivna nedan, ansvarar för att förvalta dessa avtal åt kund. Tjänsten består av följande grundtjänster: Applikationsdrift omfattar drift och underhåll av applikationen i vald driftmiljö. Tjänsten innefattar löpande drift i form av nedanstående delkomponenter: Grundtjänsten innehåller basfunktionalitet för att sända och ta emot e-post: Tjänsten levereras som en funktionstjänst, vilket innebär att tillhandahåller den centrala infrastrukturen och står för övervakning, drift och underhåll av denna. ICT:s produktionsmiljö för e-post är etablerad i moderna datahallar och dubblerad för hög tillgänglighet. Tjänsten baserar sig på och Microsoft Outlook-klienter. Telefoni som tjänst består av standardkomponenter fördelat i tre områden: grundtjänst, tilläggsfunktion (röstbrevlåda, hänvisningssystem, köhantering, automatisk telefonist och röststyrd hänvisning) samt tilläggstjänster (telefonitjänster, utvecklingsforum, statistik och rapporter, sammanställning av fakturerade tjänster och inkoppling mot fastighetsnät). Beroenden finns mellan områdets grundtjänster och tjänster inom kommunikation, lagring etc. Funktionsområdet Telefoni levereras som funktionalitet, vilket betyder att tar ett ansvar för att helheten i tjänsten fungerar enligt avtalad tjänstenivå. De olika funktionerna inom telefoniområdet avser abonnemang för bordstelefoni (analogt, digitalt, över datanätet, Bärbart lokal samt Nationell Mobil) och mobiltelefoni. Det finns även flera mobila dataabonnemang för olika behov av mobil datakommunikation. Inom detta område finns även funktioner för att hantera stora volymer inkommande samtal till ett kontaktcenter. Tjänsteområdet Digitala mötesplatser levereras som funktioner, vilket betyder att leverantören tar ett ansvar för att helheten i funktionen fungerar enligt avtalad tjänstenivå. I detta tjänsteområde finns ett antal funktioner som var för sig möjliggör kommunikation mellan människor utan att de inblandade behöver resa. Följande funktioner finns inom : I tjänsten Tillämpningstjänst erbjuds ett flertal grundtjänster för att säkerställa tillgänglighet till tillämpningar. Kunden ansvarar för att avropa de tjänster som krävs för respektive tillämpning. Tjänsten består av följande grundtjänster: Uppföljning av förvaltningsområdet. Tjänsten tillämpningsåtagande innebär att tar fullt ansvar för tillämpningens funktionalitet, tillgänglighet och åtkomst och även ansvarar för att störningar åtgärdas inom avtalad servicenivå. Tjänsten omfattar aktiviteter som bl.a. design av IT- infrastruktur för tillämpning under releaseplanering, övervakning, löpande underhåll, felhantering, handhavandestöd och beställningar. Tjänsten omfattar att ta emot, registrera, äga och förmedla/eskalera samtliga anmälda ärenden, informera om aktuella störningar i IT- leveransen samt att tillhandahålla en självbetjäningsportal. Som tilläggstjänst kan servicedesken även sköta felhantering, handhavandestöd och beställningsadministration. Arbetsplats (klient) Tjänsten Arbetsplats omfattar tjänster och utrustning för en administrativ arbetsplats funktionalitet: -PC/terminal-hårdvara Paketering, certifiering och distribution av applikationer -Hantering av utskriftsköer Hantering av drivrutiner. 3.1.3Intelligenta transportsystem, ITS ITS-området omfattar tjänster inom kommunikation, övervakning och säkerhet samt entreprenad- och konsultverksamhet kopplat till infrastrukturförvaltare. Området kombinerar tjänster inom IT och telekom i helhetslösningar samt drift av system. Området innehåller tjänster inom eldriftsledning, fastighetsområdet, detektorer, signalställverk, IP- telefoni, operativ telefoni, tågledning, trafikinformation, serviceport i teknikhus, övervakning, applikationsdrift och MobiSIR. eldriftsledning sköts från åtta driftledningscentraler. Eldriftledningen har ansvaret för driftövervakning, eldriftledning av el och kraftförsörjningsnätet för järnvägen. Kraftförsörjningsnätet består av elektriska matningsstationer och kontaktledningar som står i kontakt med strömavtagare på tågen för att förse tågen med el, hjälpkraftledningar för att förse signalanläggningar, teleanläggningar, och belysning på bangårdar med elenergi och värme till spårväxlar. Varje driftledningscentral övervakar ett bestämt geografiskt område som överensstämmer med trafikledningsområdet. Systemet för eldriftledning är däremot inte lokalt som trafikledningssystemet (se nedan). Samtliga objekt i landet kan styras och övervakas från en godtycklig driftledningscentral vilket ger möjlighet till en utökad service vid hög belastning men också hög säkerhet mot externa hot. Driftledningscentralerna binds samman med ICT:s kommunikationstjänster vilka möjliggör datainsamling och styrning i realtid, vilket i sin tur minskar sårbarheten för tågen. Med tjänsten Eldriftsledning erbjuder ICT IP-anslutningar samt övervakning och felavhjälpning för de terminaler och det nätverk som möjliggör fjärrmanövrering av reläer som styr funktioner längs rälsen. Grundtjänsten innefattar drift och övervakning dygnet runt av de nättjänster som konfigureras för Eldriftsledning och felavhjälpning inom ICT:s kommunikationsutrustning. IP- anslutningar erbjuds enligt nedan alternativ: IP-anslutning av IP-RTU (Remote Terminal Unit) IP-anslutning av Koncentrator (för kommunikation med flera underliggande seriella RTU:er) IP-anslutning av där eldriftsledningens centrala system driftas och får åtkomst till terminalerna längs rälsen. Som tillägg till grundtjänsten erbjuder utökad övervakning och felavhjälpning och tar därigenom ansvar för att säkerställa hela kommunikationsledet och ansvaret som single- point-of-contact för både kommunikationsfel i kedjan till RTU:er och elfel i de RTU:er som ingår.