sou · GYB398 · 2010-12-16 00:00:00 — Enligt analysen har det gjorts många forskningsstudier om kopplingen mellan antal (täthet) försäljningsställen för alkohol, och alkoholkonsumtion och skador. publicerades en studie i den vetenskapliga tidskriften (et al., 2010) som denna analys grundar sig på avseende beräkningsmodeller. I addiction-studien antogs att en privatisering av alkoholförsäljning skulle påverka flera faktorer av betydelse för alkoholkonsumtionen: butikstäthet (densitet), öppettider, priser och reklam/marknadsföring. Eftersom gårdsförsäljning är privat alkoholförsäljning övervägdes dessa faktorer även i det här fallet. Men att föra in priser och marknadsföring i beräkningsmodellen ansåg forskarna skulle leda till för många osäkerheter i analysen; de är inte direkta effekter på samma sätt som ökad densitet. Således kan antas att dessa faktorer ytterligare skulle förstärka analysresultatet. Bilaga 1 till denna analys utgår från skattning vid en given konsumtionsökning på 0,04 respektive alkohol per invånare eller äldre och från en årlig försäljningsvolym per gårdsförsäljare på 3 750 L liter spritdryck (40 vol%), 10 000 L vin (15 vol%) och 27 273 L starköl/cider (5,5 vol%), och 200 alternativt 500 tillverkare (två olika beräkningar) som säljer direkt till kund via gårdsförsäljning, efter gårdsförsäljningens införande, allt annat oförändrat. Resultatet för detta scenario blev att effekten av alkoholkonsumtionen, sjuk- och hälsomässigt, uppgick till 19 eller 50 alkoholrelaterade dödsfall, 231 eller 578 polisrapporterade misshandelsfall samt 73 eller 182 polisrapporterade rattfyllerifall. Den förväntade ökningen i sjukfrånvaron (män) förväntas bli 0,5-1,. Bilagan redovisar även effekten på skador vid en given konsumtionsökning av alkohol per invånare (2009) eller äldre. Siffran bygger på hur vinbranschen själva bedömer sin utveckling i fråga om maximal försäljningsvolym. Effekten på skador vid en given konsumtionsökning av alkohol per invånare (2009) eller äldre. Resultatet blev här 14 respektive 6 dödsfall, Antalet fler fall av polisrapporterad misshandel skattas till 173 respektive 86. Antalet rattfylleribrott väntas öka med 54 eller 27 fall. Den förväntade ökningen i sjukfrånvaron (män) uppgår till 0,2-0,. Även om dessa effekter för vissa anses vara inom felmarginalen måste man beakta att analysmodellen är mycket konservativ och att effekterna, beaktat analysens diskussion om ytterligare påverkansfaktorer, sannolikt är större. I Statens folkhälsoinstituts huvudanalys skattades effekten på konsumtion och skador vid 200 alternativt 500 tillverkare som säljer direkt till kund via gårdsförsäljning, utan begränsningar i maximal försäljningsvolym, efter gårdsförsäljningens införande, allt annat oförändrat. Resultatet visar att denna konsumtionsökning väntas leda till en ökning i den alkoholrelaterade dödligheten med 176 fall (200 gårdsförsäljare) eller 385 fall (500 gårdsförsäljare). Antalet fler fall av polisrapporterad misshandel är 2040 respektive 4434. Antalet rattfylleribrott väntas öka med 646 eller 1411 fall. Den förväntade ökningen i sjukfrånvaron (män) uppgår till . Den beräkningsmodell som använt har justerats med hänsyn till utformning av gårdsförsäljning, i samband med provsmakning, kurs, föreläsning eller annan upplevelseaktivitet som kan relateras till drycken i fråga och som kunden betalar för. Andra omständigheter som antingen dämpar eller förstärker resultatet har inte tagits med vid beräkningarna på grund av att det är svårt att skatta effekterna av dessa. Resultatet av analyserna är tydliga och trots att forskarna enligt egen utsaga har gjort konservativa antaganden vid beräkningarna, innebär förslaget till gårdsförsäljning att privata intressen tillåts i detaljhandeln med starköl, vin och spritdrycker, vilket medför en stor risk för negativa effekter på folkhälsan. En jämförelse av effekten i huvudanalysen mot den i bilagan visar tydligt hur stor den skyddande effekten av en årlig maximal försäljningsvolym är, men tidigare forskning och erfarenhet visar att denna typ av begränsningar tenderar att urholkas . Utredaren är i betänkandets kapitel 9. kritisk till jämförelsen med mellanöl. Detta är dock ett exempel bland flera på betydelsen av ökad tillgänglighet. Men även med hänsyn tagen till pris m.m. hade flera försäljningsställen för mellanöl betydelse för konsumtionen och har relevans för gårdsförsäljningsfrågan. Utredaren åberopar utan vetenskapligt stöd en substitutionseffekt, där gårdsförsäljningen skulle leda till att man handlade mindre på Systembolaget. Litteraturen pekar i motsatt riktning, där man ser additiva effekter vid fler försäljningsställen. Utredaren beskriver vilka som skulle handla på gårdarna. Dessa förmodas vara etablerade personer som inte har eller får alkoholproblem. I verkligheten ser alkoholproblemens fördelning i befolkningen ut så att flertalet människor med alkoholberoende har en socialt välordnad tillvaro; för dessa innebär ökad konsumtion risker för ökade skador. har , ofta av EU-rättsliga skäl, antagit en allt liberalare alkoholpolitik, där varje steg vid första anblicken inte verkar påverka folkhälsan särskilt mycket (det avser dock inte förslaget om gårdsförsäljning, som visar på negativa effekter på folkhälsan). Där den enskilda åtgärden tycks harmlös kan effekten tillsammans med andra tillgänglighetshöjande åtgärder och effekter bli den mångdubbla. Gårdsförsäljning av alkoholdrycker och alkoholservering på särskilda boenden En särskild utredare ska -ta fram ett förslag till hur gårdsförsäljning av alkoholdrycker kan ske på ett sätt som är förenligt med liksom detaljhandelsmonopolet och utan att det leder till negativa konsekvenser för folkhälsan -utreda frågan om möjligheten att tillåta servering av alkoholdrycker på särskilda boenden. Utredaren ska utarbeta de fullständiga författningsförslag som behövs för att genomföra de förslag som lämnas. Om det under utredningen skulle visa sig att det inte är möjligt att tillåta gårdsförsäljning med hänsyn till de angivna förutsättningarna ska utredaren informera (). Uppdraget ska, i den del som rör gårdsförsäljning, redovisas . I övrigt ska uppdraget redovisas . Den svenska alkoholpolitikens mål är att främja folkhälsan genom att minska alkoholens medicinska och sociala skadeverkningar. Målet ska nås genom insatser som motverkar skadligt dryckesbeteende och bidrar till en minskad total alkoholkonsumtion. av de främsta och mest grundläggande politiska instrumenten för att nå detta mål är en restriktiv lagstiftning på alkoholområdet. Med en väl fungerande lagstiftning har samhället möjlighet att kontrollera hanteringen av alkohol i samhället och särskilt begränsa tillgängligheten till alkohol i vissa miljöer och sammanhang. Det är särskilt angeläget att regelverket ger barn och unga det skydd de behöver. Alkoholskatten och detaljhandelsmonopolet är de enskilt viktigaste verktygen för att nå det alkoholpolitiska målet. Intresset för småskalig produktion av alkoholdrycker har ökat i . Bland annat beror detta på att vi har fått ett för ändamålet mer gynnsamt odlingsklimat, att vinstockar som klarar våra nordliga breddgrader tagits fram samt att kunskapen om produktion av alkoholdrycker har ökat. Även intresset för att få sälja de egenproducerade dryckerna på gårdarna, s.k. gårdsförsäljning, har ökat. Att möjliggöra gårdsförsäljning av alkoholdrycker ligger i linje med regeringens övergripande mål att skapa förutsättningar för fler arbetstillfällen och växande företag. Denna utveckling av småföretagandet, huvudsakligen på landsbygden, skulle kunna bidra till utvecklingen av landsbygdens ekonomi. Med fortsatt ökade krav på marknadsanpassning och sannolikt lägre stöd till jordbruket behöver dessutom särskilt mindre jordbruksföretag, som av olika begränsande skäl inte kan storleksrationalisera sin verksamhet, fler ben att stå på för att fortsatt kunna producera, hålla landskapet öppet och bevara och kanske även öka antalet arbetstillfällen på landsbygden. Gårdsförsäljning skulle också kunna ha gynnande effekter för andra branscher, t.ex. för turismen för vilken upplevelsen av mat och dryck spelar en viktig roll. I får detaljhandel med spritdrycker, vin och starköl bedrivas endast av det statligt ägda detaljhandelsbolaget. Detaljhandelsmonopolet är en av hörnstenarna i den svenska alkoholpolitiken och har sanktionerats genom dom i det s.k. Franzénmålet (C-189/95). Detaljhandel med egenproducerade alkoholdrycker direkt till konsumenter, s.k. gårdsförsäljning, skulle sålunda komma att utgöra ett undantag från den grundläggande regeln i alkohollagen om att detaljhandel med spritdrycker, vin och starköl endast får bedrivas inom ramen för detaljhandelsmonopolet. Frågan om gårdsförsäljning behandlades i betänkande En ny alkohollag (SOU 2009:22). I utredarens uppdrag (dir. 2007:127) låg bl.a. att utreda konsekvenserna av en lagändring, som skulle innebära att tillverkare av spritdrycker, vin och starköl tilläts att på den egna gården sälja egenproducerade drycker till konsumenter. Om inga negativa konsekvenser vad gäller restriktiv alkoholpolitik bedömdes föreligga och det bedömdes vara förenligt med EG-rätten skulle utredaren föreslå förslag till reglering. Utredningens bedömning var att gårdsförsäljning inte är förenligt med detaljhandelsmonopolet och därför inte bör tillåtas. lämnade, mot bakgrund av sin analys, inget förslag till reglering av tillåten gårdsförsäljning. Flera remissinstanser har dock ifrågasatt utredningens EU-rättsliga analys. I , det enda EU-land som i likhet med har ett detaljhandelsmonopol för alkoholdrycker, är gårdsförsäljning av frukt- och bärviner med en alkoholhalt av högst 13 volymprocent samt kvass (en produkt som närmast är att likna vid mjöd) tillåten . Vilka produkter som är tillåtna att sälja definieras närmare i ett beslut av Social- och hälsovårdsministeriet. Gårdsförsäljningen av frukt- och bärviner utgjorde av den totala försäljningen (inkl. detaljhandel och utskänkning) av alkoholdrycker i kategorin vin, vindrycker och motsvarande i . Gårdsvinernas andel av monopolets försäljning är under en promille.1 Reglerna för den finländska gårdsförsäljningen har granskats av Europeiska kommissionen (Generaldirektoratet för jordbruk och landsbygdsutveckling) som, bland annat på grund av den marginella omfattningen och den betydelse som gårdsförsäljningen har för landsbygdsutvecklingen i , valt att inte inleda något formellt överträdelseförfarande. Det innebär dock inte nödvändigtvis att kommissionen har gjort en EU-rättslig prövning av den finländska gårdsförsäljningen. Det är endast som kan avgöra hur systemet stämmer överens med . Mot bakgrund av allt detta och med hänsyn till den betydelse gårdsförsäljning skulle kunna ha såväl för landsbygdsutveckling som för turism anser regeringen att frågan bör analyseras ytterligare. Även de folkhälsopolitiska aspekterna av tillåten gårds- 1 Enligt riksdags utredningstjänst, PM om gårdsförsäljning av alkohol . försäljning av olika typer av alkoholdrycker, liksom kvantiteter, bör analyseras ytterligare. En grundläggande förutsättning är att ett föreslaget regelverk som möjliggör gårdsförsäljning av egenproducerade alkoholdrycker inte står i strid med och därmed inte heller kan leda till ett ifrågasättande av detaljhandelsmonopolet. Alkoholservering på särskilda boenden I uppdrag låg bland annat att särskilt utreda och analysera behovet av förändringar i alkohollagen i fråga om tillstånd till servering av spritdrycker, vin och starköl. Frågan om möjligheten att tillåta sådan servering på särskilda boenden, utifrån de krav på t.ex. kök och matutbud, som i alkohollagsstiftningen ställs för serveringstillstånd, har dock inte särskilt uppmärksammats av utredningen. Regeringen anser att det finns skäl att särskilt utreda förutsättningarna för att tillåta sådan servering. Regeringen har i propositionen Värdigt liv i äldreomsorgen (prop. 2009/2010:116) presenterat en nationell värdegrund för äldreomsorgen. I värdegrunden ligger bland annat att äldreomsorgen behöver respektera och stödja den enskildes självbestämmande och autonoma livsföring. T.ex. ska den äldre kvinnan eller mannen kunna påverka när måltider ska intas och vilken mat man önskar äta. En utgångspunkt för utredarens analys ska vara att individens självbestämmande ska respekteras. Den särskilda utredaren ska ta fram ett förslag till hur gårdsförsäljning av alkoholdrycker kan ske på ett sätt som är förenligt med liksom detaljhandelsmonopolet och utan att det leder till negativa konsekvenser för folkhälsan. Utredaren ska utarbeta de fullständiga författningsförslag som behövs för att genomföra förslag som lämnas. Utredaren ska då även föreslå regler för hur tillsynen ska organiseras och se över behovet av uppföljning. I utredningsarbetet ska utredaren analysera bestämmelserna om och erfarenheterna från gårdsförsäljning i samt vilka likheter och skillnader som föreligger jämfört med svenska förhållanden. I detta ingår att ta del av för- och nackdelar för landsbygdens utveckling, sysselsättning och turism till följd av möjligheten till gårdsförsäljning i . Om det under utredningen skulle visa sig att det inte är möjligt att tillåta gårdsförsäljning med hänsyn till de angivna förutsättningarna ska utredaren informera () och skriftligen ange skälen. Alkoholservering på särskilda boenden Utredaren ska utreda frågan om möjligheten att tillåta alkoholservering på särskilda boenden. I uppdraget ingår att analysera och belysa de problemställningar som finns i denna fråga. Om utredaren bedömer att det finns ett behov av särskild reglering ska fullständiga författningsförslag lämnas. Utredaren ska bedöma de alkoholpolitiska konsekvenserna av förslagen. Utredaren ska vidare bedöma de ekonomiska konsekvenserna av förslagen för näringslivet och det allmänna. Förslagens kostnadseffekter främst för små företag och betydelsen för en levande landsbygd ska beskrivas. Utredaren ska särskilt beakta de administrativa konsekvenserna för näringslivet och utforma förslagen så att företagens administrativa kostnader hålls så låga som möjligt. Utredaren ska vid behov samråda med . Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna, ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Utredaren ska i lämplig utsträckning samråda med berörda myndigheter, organisationer och med Europeiska kommissionen. Utredaren ska samråda med () om redovisningen av förslagens konsekvenser för små företag. Utredaren ska bedöma om förslagen kommer att leda till någon miljöpåverkan och i så fall beskriva denna samt om möjligt skatta dess storlek. Utredaren ska i övrigt redovisa förslagets konsekvenser i enlighet med vad som följer av 14, 15 och 15 a §§ kommitté- förordningen (1998:1474). Tilläggsdirektiv till Utredningen om gårdsförsäljning av alkoholdrycker och alkoholservering på särskilda boenden (S 2010:03) Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande har äldre- och folkhälsoministern gett en särskild utredare i uppdrag att ta fram ett förslag till hur gårdsförsäljning av alkoholdrycker kan ske på ett sätt som är förenligt med liksom detaljhandelsmonopolet och utan att det leder till negativa konsekvenser för folkhälsan samt utreda frågan om möjligheten att tillåta servering av alkoholdrycker på särskilda boenden (dir. 2010:21). Utredningen har antagit namnet Utredningen om vissa alkoholfrågor (S 2010:03). Enligt direktiven ska uppdraget, i den del som rör gårdsförsäljning, redovisas . I övrigt ska uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället, i den del som rör gårdsförsäljning av alkoholdrycker, redovisas . I övrigt ska uppdraget redovisas . Överväganden angående gårdsförsäljning av alkoholdrycker i * Docent i Europeisk integrationsrätt, , rådman i , expert i utredningen om vissa alkoholfrågor. 2Innebär gårdsförsäljning att Systembolagets monopol kan anses vara ett statligt handelsmonopol Hur ser det svenska systemet ut ?.................................. Vilka skyddsintressen tillgodoser den svenska 3.2.1 Att kontrollera försäljningen och begränsa privata ekonomiska intressen inom alkoholhanteringen ................. 3.2.2 Att erbjuda ett utbud ............................................ Hur gårdsförsäljning skulle påverka det mål av allmänintresse som detaljhandelsmonopolet avser .............. 3.3.1 Tillämpning av EU-rättslig praxis på de svenska 3.3.2 Effekter av gårdsförsäljning .................................................. 3.3.3 Blir lagstiftningen inkonsekvent om gårdsförsäljning Utgör gårdsförsäljning en begränsning av den fria Kan gårdsförsäljning inordnas under Keckdoktrinen? 4.2Hur bör gårdsförsäljning utformas för att överensstämma med artikel 36 FEUF eller Cassis de 4.2.1 Allmänintresset motiverar begränsningar............................. 4.2.2 Drycker från tillverkare i hela EU måste få finnas i 5.1Kan gårdsförsäljning innebära en begränsning av 5.1.1 Lagstiftningen bör utformas neutralt avseende nationalitet och odlings- och tillverkningsställe .................. Som expert i Utredningen om vissa alkoholfrågor (S 2010:03) har jag på uppdrag av Utredningen åtagit mig att upprätta ett särskilt utlåtande om möjligheterna att tillåta gårdsförsäljning av alkoholdrycker utan att konflikt uppstår med . Utredningens uppdrag framgår av Kommittédirektiven, Dir. 2010:21, till vilka hänvisas. Utlåtandet behandlar två huvudfrågor. Den första är frågan om en tillämpning av skulle innebära att det svenska detaljhandelsmonopolet faller om gårdsförsäljning tillåts. Den andra är frågan hur gårdsförsäljning skulle kunna utformas på ett sätt som är förenligt med krav på fri rörlighet. Det är förstås endast som kan göra en auktoritativ och bindande bedömning av de nu berörda frågeställningarna. En lagstiftning där gårdsförsäljning tillåts kommer därför vila på ofri grund till dess den vid en prövning antingen godtas eller förkastas av . Utgångspunkten för mina bedömningar är det lagstiftningsförslag som Utredningen avser att lägga fram, nämligen att med gårdsförsäljning avses detaljhandel i samband med studiebesök på tillverkningsstället, föreläsning eller någon annan upplevelsetjänst med anknytning till den aktuella alkoholdrycken som erbjuds allmänheten mot betalning. Gårdsförsäljning kan ske med egenproducerade alkoholdrycker och andra alkoholdrycker av samma slag som tillverkaren själv tillverkar. Gårdsförsäljning får bedrivas under förutsättning att: 1.Försäljningen till varje enskild person vid samma besökstillfälle inte överstiger spritdryck, vin eller andra jästa alkoholdrycker eller starköl, och 2.tillståndshavarens sammanlagda gårdsförsäljning av tappade alkoholdrycker inte överstiger alkohol . 2Innebär gårdsförsäljning att Systembolagets monopol kan anses vara ett statligt handelsmonopol EU-rättsligt? Enligt artikel 37.1 FEUF ska medlemsstaterna säkerställa att statliga handelsmonopol anpassas på sådant sätt att ingen diskriminering med avseende på anskaffnings- och saluföringsvillkor föreligger mellan medlemsstaternas medborgare. Det svenska detaljhandelsmonopolet för alkoholdrycker kom att prövas av i Franzénmålet.1 fastslog att de nationella bestämmelser som, även om de inte direkt reglerar monopolets funktionssätt, ändå påverkar detta, bör bedömas mot bakgrund av nuvarande artikel 34 FEUF; förbudet mot kvantitativa importrestriktioner och åtgärder med motsvarande verkan.2 stödde sig i det avseendet på sitt avgörande i Cassis de . Att bedömningen ska delas upp på det vis som angavs i har bekräftats av i . nyanserade där sitt uttryckssätt och sade att den inverkan som andra nationella bestämmelser, vilka kan skiljas från monopolets funktionssätt även om de påverkar detsamma, har på handeln inom gemenskapen skall undersökas mot bakgrund av nuvarande artikel 34 FEUF.3 Inte heller i Rosengrenmålet blev det aktuellt att pröva monopolets existens. Det förbud mot privatimport i alkohollagen som var föremål för prövning i Rosengrenmålet var enligt EU- domstolen en åtgärd som inte rörde monopolets utövande av sin särskilda funktion, och kunde följaktligen inte anses avse monopolets existens.4 Om gårdsförsäljning tillåts kan det inte uppfattas på annat sätt än ett undantag från detaljhandelsmonopolet. Vägande skäl talar för att det följer av bedömningar i och att en prövning av gårdsförsäljning bör ske uteslutande enligt reglerna om fri rörlighet, och att ett ifrågasättande av detaljhandelsmonopolets existens inte kan aktualiseras. En mer extrem tolkning skulle vara att se saken som att införande av gårdsförsäljning innebär att detaljhandelsmonopolet defi- 1Mål C-189/95 1997 s. . 2Franzén punkt 67. 3Mål C-170/04 m.fl. 2007 s. I-4071 punkt 18. 4Rosengren punkt 22. nitionsmässigt upphör att vara ett monopol och istället utgör en ren begränsning av den fria varurörligheten. Bestämmelsen om statliga handelsmonopol är tillämplig när nationella myndigheter kan kontrollera, styra eller märkbart påverka import och export mellan medlemsstaterna genom ett organ som upprättats i detta syfte eller genom ett monopol som staten överlåtit på andra.5 De yttre gränserna för bestämmelsens tillämplighet aktualiserades bl.a. i målet Banchero. Där fann domstolen att bestämmelsen inte var tillämplig på ett nationellt licenssystem där rätten till detaljhandel med tobaksprodukter förbehölls detaljister som fått koncession eller tillstånd av en statlig myndighet. framhöll bl.a. att det inte framgått att det var möjligt för de nationella myndigheterna att ingripa i styrningen av detaljhandeln med tobaksvaror för att övervaka eller påverka detaljisternas val av leverantör.6 Även i Almelo aktualiserades de yttre gränserna för artikel 37 FEUF. Ett av de skäl som anfördes av domstolen för att artikel 37 inte var tillämplig var att ett regionalt distributionsbolag för elektricitet inte hade tilldelats någon exklusiv koncession som gav det monopol på leverans av elektricitet inom ett angivet territorium.7 Avsaknaden av exklusivitet utgjorde endast ett av flera skäl, och rättsfallet verkar avse gränsdragningen mellan koncessionsupplåtelser och monopol. Att företag som erhållit koncessioner från det allmänna inte ska kunna stödja sig på artikel 37 FEUF framstår som en förnuftig utgångspunkt. Bedömningarna i Almelo och Banchero ger däremot ingen närmare ledning avseende frågan om ett statligt monopol måste vara helt igenom exklusivt. Det är dock svårt att förena uppfattningen att ett statligt monopol måste vara allomfattande för att omfattas av artikel 37 med förhållandet att i bedömde Systembolaget som ett statligt handelsmonopol. Domstolen hade klara insikter om att restaurangbranschen utgjorde ett undantag från Systembolagets ensamrätt att sälja alkoholdrycker till konsumenter i , samt att en del av Systembolagets leveranser sker genom ombud.8 5Mål 30/87 Bodson REC s. 2479 punkt 13. 6Mål C-387/93 Banchero 1995 s. I-4663 punkt 30. 7Mål C-393/92 Almelo m.fl. 1994 s. I-1477 punkt 31. 8Rosengren punkt 20, punkt 53. meddelade i stor avdelning förhandsavgörande beträffande den tyska spelregleringen.9 Frågorna från den nationella domstolen ställdes mot bakgrund av att delstaten inte hade fört en sammanhängande och systematisk politik för begränsning av hasardspel, särskilt då innehavaren av det statliga monopolet avseende sportvadhållning uppmuntrade till andra hasardspel. Vad gäller spel på kasinon hade delstaten även öppnat upp för nya spelmöjligheter, bland annat på internet, och delstatens lagstiftning tillät att privata aktörer anordnade andra former av hasardspel. konstaterade att hasardspel kan skilja sig åt på väsentliga punkter, bland annat vad avser hur de konkret organiseras, hur stor omsättning de kännetecknas av vad gäller insatser och vinster, hur många som kan tänkas vilja ägna sig åt respektive spel, hur spelen presenteras, hur ofta ett spel kan spelas, hur ett spel tar eller om det går att spela gång på gång och hur spelarna reagerar på spelen eller, slutligen, huruvida de kräver att spelaren är fysiskt närvarande.