sou · GXB387d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Kammarrätten fann att polismyndigheten hade visat att den vidtagit olika andra åtgärder för att övervaka ordning och säkerhet på och att kameraövervakningen med bildinspelning måste ses som ett komplement till de andra åtgärderna. Kammarrätten menade att en flygplats som plats betraktad måste anses inta en särställning eftersom den skiljer sig i många avseenden från andra offentliga platser, inte minst på grund av de olika säkerhetsregleringar som gäller flygplatsområden. Kammarrätten ansåg att integritetsintresset på en flygplats generellt får anses svagare än på andra offentliga platser. Kammarrätten fann vidare att polismyndigheten hade visat att det förelåg ett övervakningsintresse inte minst med hänvisning till det ökade antalet ärenden av människosmuggling. Kammarrätten konstaterade vidare att den omständigheten att ett generellt sett svagare integritetsintresse måste anses göra sig gällande på en flygplats än på andra offentliga platser inte automatiskt innebär att inte integritetsintresset skulle kunna överväga vad gäller vissa övervakningskameror. Övervakningsintresset måste fortfarande ställas mot integritetsintresset, även om det är svagare vid en flygplats, och prövas för varje kamera för sig. Kammarrätten menade att integritetsintresset gjorde sig starkare gällande på restaurangen än på andra upptagningsområden som omfattades av andra kameror på . Kammarrätten fann vid en samlad bedömning att integritetsintresset på restaurangen på övervägde intresset av övervakning av platsen. Överklagandet skulle därför bifallas i den delen. När det gällde områdena utanför flygplatsbyggnaderna gjorde kammarrätten följande bedömning. Beträffande kamera 10 och kamera 11 till den del den övervakade taxiuppställning och korttidsuppställning för ankommande och avresande passagerare samt när det gäller kamerorna 13–16 konstaterade kammarrätten att det fanns ett övervakningskrav av sådana platser som omfattades av upptagningsområdet för kamerorna 10–11 respektive 13–16 som grundar sig på EG-rättslig lagstiftning. Kammarrätten menade vidare att de platser som avsågs i detta sammanhang var sådana där människor i allmänhet passerar eller uppehåller sig endast , varför integritetsintresset inte heller av det skälet gör sig lika starkt gällande som på vissa andra offentliga platser. När det gällde övervakningsintresset noterade kammarrätten att polismyndigheten hade givit uttryck för vikten av att hela det brottsliga skeendet kunde iakttas. Kammarrätten fann efter en sammanvägd bedömning att behovet av övervakning avseende de upptagningsområden som omfattas av kamerorna 10 och 11 till den del den övervakade taxiuppställning och korttidsuppställning för ankommande och avresande passagerare respektive kamerorna 13– 16 måste anses väga tyngre än integritetsintresset. Att kamerorna 13–15 skulle ta ansiktsbilder föranledde ingen annan bedömning. Inte heller att bilderna fick spelas in och bevaras påverkade kammarrättens bedömning i annan riktning i denna del. När det gällde kamera 11 till den del den avsåg kameraövervakning av rökruta fann kammarrätten att en rökruta är en plats som måste anses jämförbar med andra platser dit människor söker sig för en typ av rekreation. Trots att integritetsintresset generellt sett såsom påpekats tidigare måste anses svagare på en flygplats än på andra offentliga platser fann kammarrätten att integritetsintresset ändå måste anses göra sig starkt gällande på en sådan plats som en rökruta. När det, som i det här fallet, dessutom var fråga om kameraövervakning med rätt att spela in och bevara bilder ökar också risken för intrång i den enskildes integritet. Mot bakgrund av en sammanvägd bedömning fann kammarrätten att integritetsintresset måste anses väga över övervakningsintresset på denna plats. Med ändring av länsrättens dom förordnade kammarrätten att tillstånd till allmän kameraövervakning på inte skulle medges för de kameror som övervakade restaurang, bar och rökruta. (Kammarrättens mål nr 6773-07). 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighetschefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jordbruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av medfinansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och socialförsäkring. 50.Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten. 51.Avskaffande av filmcensuren för vuxna –men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. 52.Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. 53.Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. 54.Uthållig älgförvaltning i samverkan. 55.Ett effektivare smittskydd. 56.Den nya migrationsprocessen. 57.Myndighet för hållbart samhällsbyggande –en granskning av . 59.Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. 60.Återvändandedirektivet och svensk rätt. 62.Skatt på fluorerade växthusgaser. 63.Totalförsvarsplikt och frivillighet. 64.Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? 65.Moderniserade skatteregler för ideell sektor. 66.Signalspaning för polisiära behov. –frågan om vidmakthållande eller avveckling. 68.Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU) + bilaga. 69.En ny ransonerings- och prisregleringslag. 70.Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel. 71.EU, och den inre marknaden –En översyn av horisontella bestämmelser inom varu- och tjänsteområdet. 72.Insyn och integritet i brottsbekämpningen – några frågor. 73.Vägval för filmen. –ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft. 76.Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m. Ju. 78.Ökad säkerhet i domstol. 80.Kriminalvården – ledning och styrning. 81.Lag om resenärers rättigheter i lokal och regional kollektivtrafik. 82.En ny postlag. 83.Miljömålen i nya perspektiv. 84.Regler för etablering av vårdgivare. Förslag för att öka mångfald och integration i specialiserad öppenvård. – hur blev det? Erfarenheter från första försöksåret. 86.Strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning. 87.En ny kameraövervakningslag. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Den nya migrationsprocessen. [56] Återvändandedirektivet och svensk rätt. [60] Modernare adoptionsregler. [61] Signalspaning för polisiära behov. Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel. Insyn och integritet i brottsbekämpningen – några frågor. Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m. [76] [77] Ökad säkerhet i domstol. Kriminalvården – ledning och styrning. [80] En ny kameraövervakningslag. EU, och den inre marknaden – En översyn av horisontella bestämmelser inom varu- och tjänsteområdet. Ransonering och prisreglering i krig och fred. Totalförsvarsplikt och frivillighet. – frågan om vidmakthållande eller avveckling. En ny ransonerings- och prisregleringslag. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och socialförsäkring. Ett effektivare smittskydd. Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU). Regler för etablering av vårdgivare. Förslag för att öka mångfald och integration i specialiserad öppenvård. Sekretess vid anställning av myndighetschefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten. Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. Skatt på fluorerade växthusgaser. Moderniserade skatteregler för ideell sektor. Strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? Gymnasial lärlingsutbildning – hur blev det? Erfarenheter från första försöksåret. Den svenska administrationen av jordbruksstöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. Uthållig älgförvaltning i samverkan. [10] Vattenverksamhet. Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar. Myndighet för hållbart samhällsbyggande – en granskning av . [57] Miljömålen i nya perspektiv. Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. En ny kollektivtrafiklag. [39] Koncessioner för el- och gasnät. Ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft. Lag om resenärers rättigheter i lokal och regional kollektivtrafik. En ny postlag. Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. Vägval för filmen. En ny modell för arbetsmiljötillsyn. [40] Integritetsskydd i arbetslivet. God arbetsmiljö - en framgångsfaktor?