sou · GYB35 · 2010-02-02 00:00:00 — För asylsökande barn och ungdomar tillämpas i stället förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnomsorg för asylsökande barn m.fl. Rätt till förskoleverksamhet, förskoleklass, skolbarnomsorg och utbildning inom det offentliga skolväsendet enligt denna förordning omfattar, förutom asylsökande, även icke-folkbokförda barn och ungdomar som har beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller efter tillfälligt skydd enligt bestämmelserna i 21 kap. UtlL. Vidare gäller rätten till skolgång m.m. för barn och ungdomar som har ansökt om uppehållstillstånd och av särskilda skäl har medgetts rätt att vistas här medan ansökan prövas, samt dem som inte är folkbokförda här i landet och som vistas här enligt beslut om tidsbegränsat uppehållstillstånd som beviljats för att det behövs med anledning av att en förundersökning eller huvudförhandling i brottmål ska kunna genomföras. Rätten till skolgång m.m. enligt förordningen ska gälla på samma villkor som för barn som är bosatta i , men däremot föreligger ingen skolplikt för dessa barn och ungdomar. Även gymnasieutbildning ska erbjudas förutsatt att den kan påbörjas innan personen har fyllt . Det är hemkommunen, dvs. den kommun där barnet vistas som har ansvaret för att tillhandahålla skolgång m.m. enligt förordningen. Barn och ungdomar ska tas emot i det offentliga skolväsendet så snart det är lämpligt med hänsyn till elevens personliga förhållanden. Det bör dock ske inom en månad från ankomsten till . Rätten till skolgång m.m. gäller även om barnet meddelas beslut om avvisning eller utvisning, men endast till dess att barnet lämnar landet. I förordningen undantas dock uttryckligen barn och ungdomar som håller sig undan så att ett sådant beslut inte kan verkställas. I dessa fall föreligger inte heller någon skyldighet för kommunen att erbjuda barnet någon skolgång m.m., däremot kan kommunen på frivillig väg ta emot även sådana barn och ungdomar.12 Någon rätt till skolgång m.m. i fristående skolor eller enskild bedriven verksamhet föreligger inte men det finns inget som hindrar dessa huvudmän att ta emot de barn som omfattas av förordningen. Huvudmännen är inte heller förhindrade att ta emot barn och ungdomar som håller sig undan verkställighet av avvisnings- eller utvisningsbeslut. Såväl offentliga som enskilda huvudmäns rätt till statlig ersättning för kostnader för utbildning av barn och ungdomar som omfattas av förordningen regleras i förordningen (2002:1118) om statlig ersättning för asylsökande m.fl., se vidare avsnitt 4.3.1. Förslaget till ny skollag Regeringen har presenterat ett förslag till ny skollag, Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (Ds 2009:25).13 Den nya lagen föreslås omfatta utbildning från och med förskola till och med vuxenutbildning, och innebär att reglering som finns i olika lagar och förordningar samlas på ett ställe. Av de föreslagna förändringarna kan bl.a. nämnas följande. An- svarsfördelningen såväl mellan stat och kommun som mellan beslutsfattare och pedagogisk profession ska ligga fast. De fristående skolorna och förskolorna blir en del av skolväsendet och regleras i ett gemensamt kapitel. En bärande princip i förslaget till ny skollag är nämligen att alla verksamhets- och skolformer ska ha en i så stor utsträckning som möjligt gemensam reglering, oavsett om huvudmannen är en kommun, ett landsting, staten eller en enskild; rätten till utbildning eller annan verksamhet enligt skollagen ska alltså gälla oavsett huvudman. Skolplikten ska även framöver vara kopplad till att eleven är bosatt i , dvs. skyldig att vara folkbokförd enligt bestämmelserna i . Rätten till utbildning för de grupper som omfattas av förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnomsorg för asylsökande barn m.fl. föreslås regleras på sådant sätt att 12Beträffande frivilligt mottagande i specialskola gäller enligt 7 kap. 2 § specialskoleförordningen (1995:401) att det ska finnas särskilda skäl, såsom att barnet är svenskspråkigt. Vidare finns ingen bestämmelse som ger särskolan uttrycklig rätt att ta emot barn som inte räknas som bosatta i . 13Regeringen fattade beslut om lagrådsremissen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet (U2009/7188/S), med i huvudsak samma innehåll som i promemorian. dessa barn och ungdomar ska anses vara bosatta i landet. Därmed kommer, med vissa särskilt angivna undantag, bestämmelserna om rätt till utbildning inom skolväsendet för barn och ungdomar att gälla även för asylsökande barn och ungdomar m.fl. på i princip samma sätt som för dem som är folkbokförda i landet14. Den föreslagna regleringen innebär att barn och ungdomar som har ett tidsbegränsat uppehållstillstånd med stöd av bestämmelserna i , och som därmed enligt den nya skollagen ska anses vara bosatta i , inte längre anses som bosatta i landet när tillståndstiden har löpt ut. Det anses också rimligt att de asylsökande barn m.fl. som omfattas av de föreslagna bestämmelserna ska anses som bosatta i – och därmed ha rätt till utbildning – till dess att de lämnar landet, även om ett beslut om avvisning eller utvisning meddelats. ska detta dock inte gälla om personen i fråga håller sig undan så att ett sådant beslut inte kan verkställas.15 Förslaget innebär vidare att rätten till utbildning för de grupper av asylsökande m.m. barn och ungdomar som här avses omfattar även fristående skolor, fristående förskoleklasser, fristående förskolor samt fritidshem och annan pedagogisk verksamhet som bedrivs av enskild huvudman. När det gäller möjligheten för asylsökande m.fl. till utbildning över grundskolenivå även sedan de har fyllt hänvisas till uttalandet i den proposition som låg till grund för den ifrågavarande förordningen (Asylsökande barns skolgång m.m., prop. 2000/01:115). Där anfördes, med hänvisning till regleringen i , att rätten till gymnasieutbildning borde gälla bara om studierna påbörjas , men att ett mottagande på frivillig väg inte är förhindrat. Någon ändring i detta avseende föreslås inte och att en utvidgad rätt inte föreslås motiveras med att det skulle medföra ökade kostnader för kommunerna och frågan behöver utredas ytterligare. För samtliga frågor som rör rätt till utbildning, oavsett om det handlar om barn och ungdomar som är bosatta i eller inte, 14Enligt 29 kap. 1 § i förslaget till ny skollag ska följande grupper anses som bosatta i landet och därmed ha rätt till utbildning och annan verksamhet enligt skollagen:1. asylsökande m.fl., 2. personer som har tidsbegränsat uppehållstillstånd för att förundersökning eller huvudförhandling i brottmål ska kunna genomföras, 3. personer som omfattas av , EES- personer eller avtalet mellan och om fri rörlighet för personer, 4. familjemedlemmar till personer som tillhör en främmande makts beskickning m.m. Alla personer som omfattas har dock inte rätt till utbildning i alla former. Detta regleras i 29 kap. 2§, där det anges vissa begränsningar i rätten till utbildning. 15Beträffande skolgång m.m. för barn som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning har regeringen uttryckt att det finns skäl att se över om gruppen barn som omfattas av den förra utredningen bör utökas. Den slutliga utformningen av skollagens bestämmelser om bosättning m.m. för asylsökande barn och ungdomar m.fl. kan således komma att påverkas. gäller att det saknas egentliga skäl för reglering i förordningsform, varför relevanta bestämmelser i förordningen (2001:976) om utbildning, förskoleverksamhet och skolbarnomsorg för asylsökande barn m.fl. införs i den nya skollagen. Förslaget till ny skollag har remitterats och regeringen avser att lägga fram en proposition om en ny skollag , med ikraftträdande , och som ska tillämpas på utbildning fr.o.m. . En ny lag och förordning om hälso- och sjukvård åt asylsökande m.fl. gäller från . Lagen reglerar landstingens skyldigheter att erbjuda asylsökande m.fl. hälso- och sjukvård samt tandvård, och innebär en kodifiering av vad som tidigare gällde enligt särskilda överenskommelser mellan staten och Kommuner och Landsting. Asylsökande barn ska erbjudas samma hälso- och sjukvård som barn som är bosatta i landet. En ändring mot tidigare regler är att även de barn som inte är inskrivna på någon mottagningsenhet, utan som bor hos föräldrar eller annan vårdnadshavare med uppehållstillstånd, omfattas av lagen. Vuxna asylsökande ska erbjudas vård som inte kan anstå, mödrahälsovård, vård vid abort och preventivmedelsrådgivning. Lagen gäller dock inte vuxna asylsökande som fått ett avvisnings- eller utvisningsbeslut men gömmer sig. Inte heller omfattar den personer – såväl vuxna som barn – vilka av en eller annan anledning inte har sökt uppehållstillstånd. Enligt förordningen har en skyldighet att informera landstingen om de personer som omfattas av lagen genom att lämna uppgifter om namn, födelsedatum, adress, språk, ärendenummer hos och eventuella familjemedlemmar. Det här innebär att måste bryta sekretessen för den enskilde, men asylskälen är naturligtvis fortfarande sekretesskyddade. lämnar uppgifter till landstingen men kompletteras uppgifterna med bl.a. barn som inte är inskrivna på mottagningsenheterna. 1.3Situationen för barn som vistas i landet utan tillstånd Det är svårt, för att inte säga i det närmaste omöjligt, att få fram tillförlitliga uppgifter om antalet individer som lever i utan tillstånd. Det är också komplicerat att få forskningsbaserad kunskap om dessa personers situation. Såväl vuxna som barn vilka vistas i ett land utan tillstånd saknar i många fall myndighetskontakt; de har varken identitet eller person-/registreringsnummer och det är därmed svårt att studera deras sociala förhållanden med de metoder som används för befolkningen i övrigt. Inte sällan är dessa personer mycket rörliga, vilket också begränsar möjligheten till datainsamling. Det material som har funnits att tillgå har länge varit enbart statistik och andra officiella rapporter från myndigheter. har dock forskningsstudier med specifik inriktning på exempelvis tillgång till vård för personer utan tillstånd publicerats. Kunskapsunderlaget består nu även av dokumentation från seminarier, projekt etc., ofta anordnade av frivilligorganisationer, varav Rädda barnens hjälplinje Utanpapper särskilt kan nämnas, se vidare nedan. Även uppsatser och avhandlingar från högskolor och universitet som behandlar flyktingar, migration och därmed sammanhängande frågor förekommer i större utsträckning. För att i någon mån belysa situationen rörande barn, och även vuxna, som befinner sig i utan tillstånd återges innehållet i vissa intressanta redogörelser, med särskild fokus på barn och skolgång, samt viss statistik som har presenterats efter 2007. 1.3.1Officiella rapporter och annan dokumentation fjärde rapport till för barnets rättigheter (barnrättskommittén) samt synpunkter från både och barnrättskommittén Regeringen lämnade sin fjärde rapport till barnrättskommittén i Genève16. Vad beträffar konventionens bestämmelser om alla barns rätt till utbildning framhålls det i rapporten att asylsökande barn och ungdomar har rätt till skolgång m.m. på samma villkor som barn bosatta i . Det anges vidare att barn som har 16 fjärde rapport till om arbetet med –2007, sammanställd av Barnkonventionssamordningen på . fått avslag på sin asylansökan och som håller sig undan verkställighet av ett avvisnings- eller utvisningsbeslut, s.k. gömda barn, inte har motsvarande rätt, men att kommunerna på frivillig väg får ta emot dessa barn och de har även tilldelats extra medel från regeringen för att kunna göra det. Slutligen anförs att en särskild utredare har presenterat förslag om en reglerad rätt till utbildning för gömda barn, och att detta förslag bereds inom . liksom andra i sammanhanget relevanta frivilligorganisationer har möjlighet att kommentera konventionsstaternas rapporter. har i sin kommentar över fjärde rapport uttryckt att det är bekymmersamt att principen om icke-diskrimi- nering inte tillämpas fullt ut och att inte varje barn inom jurisdiktion får sina rättigheter enligt konventionen tillgodosedda.17 Särskilt framhålls att s.k. gömda barn, dvs. barn som håller sig undan verkställighet av ett meddelat avvisnings- eller utvisningsbeslut inte har rätt att få utbildning. Detsamma gäller för de s.k. papperslösa barnen, dvs. barn som oavsett om de ansökt om uppehållstillstånd eller inte vistas i landet utan tillstånd. anser att dessa barn, som lever utanför samhället, är mycket sårbara, osynliggjorda och exkluderade från flera av sina rättigheter enligt konventionen. var kallat till utfrågning hos barnrättskommittén, som lämnade sina slutsatser och rekommendationer till den 12 juni 2009.18 Kommittén pekar på områden där kan förbättra tillämpningen av och ger rekommendationer till sådana förbättringar. uppmanar att bl.a. se till att väger tyngst vid en konflikt mellan svensk lag och och se till att barn utan identitetshandlingar ges samma rätt till hälso- och sjukvård som andra barn i . Kommittén uttrycker återigen stor oro över att barn nekas rätt till utbildning, vilket gäller för såväl de barn som gömmer sig efter att ha fått avslag på sin asylansökan som barn som aldrig har ansökt om uppehållstillstånd. 17Comments from on the Swedish Governments 4th report to of the Child 2007. 18Concluding Observations on of the Child: . CRC/C/SWE/CO/4. Svenska FN-förbundets rapport till för mänskliga rättigheter ska redovisa för för mänskliga rättigheter hur man lever upp till FN:s kärnkonventioner på området. På begäran av rådet har Svenska FN-förbun- det, med stöd av femton andra paraply- och frivilligorganisationer, överlämnat en oberoende granskningsrapport19. I rapporten anges att inte lever upp till sina åtaganden i nio olika , däribland . Det påpekas att alla barn i inte åtnjuter samma rätt till utbildning samt hälso- och sjukvård. Lagstiftningen på dessa områden och tillämpningen av den bryter mot internationella mänskliga rättigheter eller beaktar inte principen om att sätta barnens bästa i främsta rummet. Som exempel anges att utbildning för asylsökande inte är obligatorisk och att (enligt statistiska uppgifter från ) antalet asylsökande barn som deltar i minskar i . Barn och ungdomar som vistas i landet utan tillstånd, och då i synnerhet de som hålls gömda, saknar rätt till skolgång m.m. Mot denna bakgrund rekommenderas att i sin lagstiftning garanterar att bestämmelserna om utbildning och hälso- och sjukvård omfattar alla barn, inklusive de asylsökande barnen liksom dem vistas här utan tillstånd. Det inledningsvis omnämnda projektet med tillhörande hemsida och gratis telefonnummer för barn utan papper pågick med början . Hjälplinjen stängdes men hemsidan finns kvar.20 Under den tiden hade omkring 470 barn och unga i kontakt med de stödpersoner som var anställda i projektet. Av dessa hade knappt 210 varit asylsökande och fått slutligt avslag, omkring 35 befann sig – just de hörde av sig – i utan tillstånd och utan att ha sökt asyl, 60 var asylsökande och omkring 25 hade någon form av visum eller tidsbegränsat tillstånd. Av de återstående 140 var omkring hälften kvar i hemlandet eller något transitland och hälften vistades i med uppehållsrätt eller uppehållstillstånd. 19Joint submission for first in 2010, Submitted by the United Nations association of , 2009. 20http:// Erfarenheterna av projektet finns samlat i ett antal rapporter vilka är tillgängliga på hemsidan. I slutrapporten21 konstateras bl.a. följande. Både barn och vuxna som lever gömda mår dåligt och bakom exempelvis önskemål om förskoleplats – trots att en förälder finns hemma – finns insikten att barnen behöver få leka med barn och träffa andra vuxna. Småbarn uppvisar sömnsvårigheter och symtom på otrygghet men även fysisk och psykisk sjukdom. I flera fall framkom att barn inte har fått nödvändig vård, även bland dem som är asylsökande. Exempel på att barn inte har blivit insläppta i skola och förskola förekom också, även om det oftare föreföll vara så att åtminstone de barn som varit asylsökande deltog i verksamheten även efter ett avslagsbeslut. I ett tjugotal fall fanns misstankar om misshandel eller utnyttjande. Sådana uppgifter kom antingen från barnen själva eller någon i familjen eller genom anmälningar till . Att skolgång m.m. för barn som lever gömda är av stor betydelse för deras välmående finns dokumenterad i sammanfattad rapport från ett seminarium som anordnades av för folkhälsovetenskap. I rapporten22 framhålls att brist på skolgång m.m. för barn som hålls gömda får flera negativa följder, bl.a. risk för isolering, brist på kunskap genom formell utbildning, avsaknad av en social kontext och struktur i tillvaron. Att få gå i skola innebär att det gömda barnet åtminstone i begränsad omfattning kan känna sig som vilket barn som helst. I rapporten påpekas även att skolgången för dessa barn kan vara problematisk. Många barn vittnar om att de känner sig tvingade att hålla viss distans till sina lärare och klasskamrater av rädsla att bli upptäckta och anmälda till polisen. Barnen använder sig av sociala strategier såsom att ständigt byta väg till och från skolan för att inte avslöja var de bor. Utöver tidigare nämnda exempel på dokumentation av situationen för personer som vistas i ett land utan tillstånd kan även tilläggas att det finns jämförande studier av olika länders situation och rättssystem. Värt att nämnas i detta sammanhang är exempelvis for Fundamental Rights, FRA, som är för grundläggande rättigheter. FRA samlar in och analyserar uppgifter samt publicerar sedan sina redogörelser, som finns tillgängliga via exempelvis Internet23. FRA startade en jämförande studie i syfte att redovisa läget för och skyddet av grundläggande rättigheter för personer som vistas utan tillstånd inom medlemsstaterna. 21Barn utan papper – Jag vill bara landa!, Rädda barnen 2008. 22Children living in hiding today and tomorrow, , 2009. 23http:///fraWebsite/home/home_en.htm 1.3.2Hur många barn vistas i landet utan tillstånd? Den förra utredningen konstaterade att det är mycket svårt att fastställa hur många barn som håller sig undan verkställighet av beslut om avvisning eller utvisning. Det angavs att viss vägledning kan nås genom och statistik. Av förklarliga skäl är det ännu svårare att få fram uppgifter om antalet barn (och vuxna) som vistas i landet utan tillstånd, dvs. inklusive de personer som aldrig varit en del i asylprocessen. De uppgifter som anges av t.ex. myndigheter och forskare är mer eller mindre kvalificerade gissningar eller möjligen uppskattningar som har visst fog för sig. För att beräkna gruppens storlek har olika metoder utvecklats. Ett exempel är att studera det antal som har gett sig till känna i länder där man har möjliggjort för dessa personer att ansöka om permanent uppehållstillstånd eller amnesti. Så har skett bl.a. i , där man 2005 tog emot 600 000 ansökningar från utlänningar med arbete men utan arbets- eller uppehållstillstånd. Det motsvarade av den tidigare registrerade utlandsfödda befolkningen24. I detta sammanhang kan nämnas att i tillämpades mellan och en tillfällig lagstiftning av , som gav ökade möjligheter åt vissa grupper att beviljas uppehållstillstånd. Målgruppen var barnfamiljer och personer vars lagakraftvunna avvisnings- eller utvisningsbeslut inte hade kunnat verkställas på grund av förhållanden i mottagarländerna. Enligt uppgifter som företrädare för har lämnat till utredningen resulterade tillämpningen av den tillfälliga lagen i att av de ärenden som avgjordes uppgick antalet barn (under , som tidigare gått igenom asylprocessen och därefter hållit sig undan beslut om avvisning eller utvisning) till 1 911, varav 794 var , 954 var i åldrarna 7–16 samt 163 var . Av dessa beviljades 1 113 barn uppehållstillstånd efter prövning den nya ansökan. Någon statistik avseende övriga barn, t.ex. barn som inte tidigare varit en del i asylprocessen, finns inte när det gäller tillämpningen av den tillfälliga lagstiftningen. De statistiska uppgifter sammanställer över antalet ärenden om avvisning eller utvisning som verket överlämnar till polisen för verkställighet kan möjligen ge viss vägledning, men även dessa siffror gäller endast de som har avvikit efter att ha fått avslag på sin asylansökan. 24 Uppgifterna är hämtade ur Social rapport , 2006, s. 340. uppgick antalet överlämnade ärenden till 8 156 personer. Utifrån denna siffra bedöms antalet överlämnade ärenden att bli närmare 10 000. Av de ärenden som (t.o.m. maj månad) har lämnats över från avsåg fall där personen av verket bedömts hålla sig undan, övriga avser ärenden där bedömer att tvång kommer att behövas för genomförandet av verkställighet. Av de överlämnade ärendena, avslutade polismyndigheterna cirka 3 700 . Av dessa verkställdes cirka 950 beslut av myndigheterna och 750 personer verkställde besluten själva genom att lämna på egen hand. Cirka 2 000 ärenden avslutades genom att besluten preskriberades (1 636) eller upphävdes (359). Verket antar att andelen ärenden som avslutas med ett självmant återvändande ökar något till . Vid utgången av maj månad fanns 12 723 öppna verkställighetsärenden som lämnats över av hos polismyndigheterna, vilket är en ökning med cirka 400 ärenden sedan senaste årsskiftet. Av de berörda personerna var 7 702 efterlysta, vilket är en knapp ökning jämfört med utgången av . Vid slutet av räknar verket med att cirka 33 900 personer är inskrivna i mottagningssystemet. Kommande år antas antalet inskrivna att minska ytterligare. bedöms antalet inskrivna personer till en nivå runt 28 000 för att –2012 hamna på en nivå runt 25 000 inskrivna. Det ökade antalet utflyttade ur mottagningssystemet förklaras av att fler återvänder självmant och att polisen genomför fler avlägsnanden med tvång, men också av att der är fler personer som avviker.26 Uppskattningar om antalet barn som vistas i landet utan tillstånd Med ledning av statistiska uppgifter från och rörande verkställighetsärenden gjorde den förra utred- 25Migrationsverkets Verksamhets- och kostnadsprognos utfall januari–, . 26I detta sammanhang kan nämnas att allt fler ensamkommande flyktingungdomar försvinner från kommunernas boenden. hade 62 unga gått under jorden. har nästan 280 ensamkommande flyktingungdomar försvunnit från och kommunernas mottagningssystem utan att återvända och de blir bara fler och fler. hade nästan lika många ungdomar som under hela gått under jorden. Enligt uppgifter från Röda Korset är orsaken att ungdomarna har fått avslag på sina asylansökningar och inte vill återvända hem. , /Ekot/arkiv (hämtad: ). ningen bedömningen att en grov uppskattning leder till att det /2007 kan ha funnits mellan 1 000 och 1 500 barn i som höll sig undan verkställighet. Det konstateras att det är svårt att säga om denna siffra kommer att bestå . Benägenheten att hålla sig undan verkställighet påverkas av flera olika omständigheter, såsom vilka länder som personerna kommer ifrån och situationen där samt i vilken utsträckning uppehållstillstånd beviljas.27 Detta utredningsuppdrag omfattar en utvidgad målgrupp som inkluderar bl.a. personer som aldrig varit inne i asylprocessen. Siffror om antalet personer, dvs. både vuxna och barn, som uppskattas vistas utan tillstånd i , varierar mellan 10 000–35 000.28 Enligt uppgift från bedöms antalet uppgå till så många som 30 000–50 00029. I anges att barn som bor i utan medborgarskap, uppehållstillstånd eller annat papper på att det har rätt att vistas här, delvis står utanför de sociala skyddsnätet. Det rör sig om barn som har varit asylsökande och gömt sig efter ett avslag på ansökan, liksom barn som aldrig givit sig till känna för myndigheterna. I samband med detta konstaterande hänvisas till Rädda barnens uppskattning om att det i landet lever mellan 1 000 och 1 500 gömda barn.30