sou · GYB371 · 2010-10-27 00:00:00 — Sexualbrottslagstiftningen -utvärdering och reformförslag – utvärdering och reformförslag SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att utvärdera tillämpningen av sexualbrotts- reform (dir. 2008:94). I uppdraget ingick även att utreda och ta ställ- ning till om det nuvarande kravet på tvång som grund för straff- ansvar för våldtäkt bör ersättas med ett krav på bristande samtycke samt att analysera frågan om tillträde till kon- vention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp. Till särskild utredare förordnades fr.o.m. råd- mannen . Att som experter biträda utredningen förordnades fr.o.m. rättssakkunniga , professorn emeri- tus , hovrättsrådet , vice överåklagaren, numera överåklagaren, , advokaten och utredaren samt fr.o.m. enhetschefen . Som sekreterare anställdes fr.o.m. hovrätts- assessorn . Utredningen har antagit namnet sexualbrottsutredning. Utredningen överlämnar härmed betänkandet Sexualbrottslagstift- ningen – utvärdering och reformförslag (SOU 2010:71). Experterna har i allt väsentligt ställt sig bakom utredningens överväganden och Betänkandet har därför formulerats i vi-form. Experten har avgett ett särskilt yttrande. Utredningens uppdrag är härmed slutfört. Utredningens ................................uppdrag och arbete Särskilt ..............................................om praxisgenomgången 2005 ........................................års sexualbrottsreform Allmänt .........om syftet med och bakgrunden till reformen Skyddet för personlig och sexuell integritet Ett särskilt skydd för barn Den ..........................................................sexuella handlingen Graden av tvång ....................................................... Den sexuella handlingen.......................................... En lindrigare straffskala för vissa fall av Sexuellt utnyttjande av person i beroendeställning................ Ett särskilt skydd för barn mot sexualbrott ........................... Våldtäkt mot barn.................................................... Sexuellt utnyttjande av barn.................................... Sexuellt övergrepp mot barn ................................... Utnyttjande av barn för sexuell posering............... Köp av sexuell handling av barn.............................. Subjektiv täckning av barnets ålder......................... En särskild ansvarsfrihetsregel................................ Kravet på dubbel straffbarhet vid brott som Samlag mellan vissa släktingar................................. Köp av sexuell tjänst ................................................ Att tolka kriminalstatistik....................................... Misstänkta personer och offer ................................ Den särskilda kartläggningen av våldtäktsutvecklingen ...... Studier m.m. med sexualbrottslagstiftningen i fokus .... ...............studier och kartläggningar Amnesty ..............................................Internationals arbete En av ...................de gröna initierad utredning 4.5Särskild studie av den rättsliga hanteringen av övergrepp mot kvinnor och barn............................................................ 4.6Sex & samtycke – en rapport av i ett 4.7Tvärvetenskapligt projekt vid Nationellt centrum för Tvång eller brist på samtycke – bakgrund och Frågans tidigare behandling i ................................... Överväganden i samband med reform... 5.3 Våldtäktsregleringen i .............................................. 5.4 Samtyckesregleringen i och i 5.4.1.1 Sexual Offences Act 2003...................... 5.4.1.2 Erfarenheter vad gäller tillämpningen av Sexual Offences Act 2003 ................. 5.5 Samtyckesregleringen i ............................................. 5.6Internationella instrument som behandlar kriminalisering av våldtäkt..................................................... 5.6.1Romstadgan för och andra FN- IIUtvärdering av reform och frågan om samtyckesreglering – överväganden och förslag Inledning och avgränsning av vårt uppdrag ................................... Har syftet med reformen uppnåtts? synpunkter och en övergripande bedömning ................ Begreppet sexuell handling..................................... Om begreppet i ett övergripande hänseende........................ 7.3Särskilt om betydelsen av att fysisk beröring inte 7.4 Erfarenheter från utvärderingen och bedömningar.............. 7.4.2Gränsdragningen mot andra brott mot person. Gärningsmannens avsikt i förhållande till begreppet sexuell handling .................................... 7.4.3Begreppet sexuell handling och frågan om När den kroppsliga beröringen inte är varaktig... 8Våldtäkt och andra mer kvalificerade sexuella kränkningar av vuxna – Begreppet hjälplöst tillstånd och frågan om tvång eller samtycke som grund för 8.1Vårt uppdrag angående begreppet hjälplöst tillstånd och frågan om en samtyckesreglering.......................................... 8.2Bulgariendomens innebörd och andra internationella 8.3Utgångspunkter för olika överväganden beträffande en 8.4 Skälen för och emot en samtyckesreglering......................... Fördelar med en samtyckesreglering.................... Nackdelar med en samtyckesreglering................. Särskilt om bevisfrågan ......................................... 8.5Finns det brister i dagens reglering av våldtäktsbrottet och andra mer kvalificerade sexuella kränkningar av 8.6Hur ska bristerna åtgärdas? Bör vi införa en 8.7Närmare om den nya bestämmelsen om sexuellt Våldtäkt och sexuellt tvång – gränsdragningar och 9.2Gränsdragningen mellan brott mot vuxna grundad på den sexuella handlingen ......................................................... 9.2.1Våldtäkt eller sexuellt tvång? Gränsdragningen mot sexuellt ofredande ............ Ett lägre krav på tvång genom reform.................... Gradindelningen av våldtäktsbrottet..................................... Våldtäkt eller grov våldtäkt? 9.4.2Ansvar för våldtäkt enligt en lindrigare 9.5 Gradindelningen av brottet sexuellt tvång............................ 9.6Gradindelningen av brottet sexuellt utnyttjande av person i beroendeställning..................................................... Ett särskilt skydd för barn mot sexualbrott................... Gränsdragningen mellan olika brott med utgångspunkt i begreppet sexuell handling..................................................... Våldtäkt mot barn eller sexuellt övergrepp Samlag som jämförelsenorm ............... 10.2.2Sexuellt övergrepp mot barn eller sexuellt Våldtäkt mot barn eller sexuellt utnyttjande av barn? Även frågan om tillämpningen av ansvarsfrihetsregeln ....... Gradindelningen av våldtäktsbrottet – Våldtäkt mot barn eller grov våldtäkt mot barn? Gradindelningen av brottet sexuellt övergrepp mot barn ... Särskilt om brottet utnyttjande av barn för sexuell Särskilt om brottet köp av sexuell handling av barn ............ Straffskalor och straffvärdebedömningar ............................. Har en straffskärpning skett? 10.8.2Särskilt om straffskalan för brottet sexuellt utnyttjande av barn................................................ 10.8.3Särskilt om straffskalorna för brottet sexuellt övergrepp mot barn............................................... 10.9 Överväganden och förslag gällande brott mot barn ............ 10.9.1En sammanfattning av de brister vi funnit i den nuvarande regleringen eller tillämpningen 10.9.2Olika modeller för att förstärka skyddet för barn mot sexualbrott ............................................. 10.9.2.1 Gränsdragningen mellan våldtäkt mot barn och sexuellt övergrepp mot sexuellt övergrepp mot barn .................. 10.9.2.2 Straffskalan för brottet sexuellt utnyttjande av barn ................................ Våra ställningstaganden kring det särskilda skyddet för barn mot sexualbrott ......................... Brottet sexuellt ofredande ......................................... Översiktligt om utformningen av bestämmelsen om 11.3 Ofredande .................................genom ord eller handlande Betydelsen av en sexuell avsikt hos 11.3.1.1 Har tillämpningsområdet för brottet sexuellt ofredande förändrats jämfört med före reformen? 11.3.1.2 Överväganden och förslag 11.3.2Sexuellt ofredande av en medvetslös eller 11.4 Sexuellt ofredande av barn..................................................... bevittnande av handling med sexuell innebörd.... 382 11.4.2Beröring av barn och barns medverkan i en handling med sexuell innebörd............................. Övriga sexualbrott samt osjälvständiga brottsformer...... Brotten samlag med avkomling respektive samlag med konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp ................. Konventionens innehåll i korthet.......................................... Lagstiftningsbehovet i anledning av tillträde till Principer gällande förebyggande åtgärder ............ Rekrytering, utbildning och ökande av medvetenheten hos personer som har kontakt med barn i sitt arbete ............................................. Förebyggande utbildning för barn........................ Förebyggande program eller åtgärder................... Förebyggande åtgärder riktade mot Barns, den privata sektorns, mediernas och det civila samhällets deltagande i förebyggande Nationella åtgärder för samordning och Principer för skyddsåtgärder och hjälp till Anmäla misstanke om sexuell exploatering eller sexuella övergrepp.......................................... Hjälp till brottsoffer .............................................. 13.3.12Förebyggande eller behandlande program eller 13.3.14 Brott som avser barnprostitution......................... Brott som avser barnpornografi ........................... 13.3.16Brott som avser ett barns deltagande i 13.3.17Brott som avser ett barns bevittnande av sexuella övergrepp eller sexuella handlingar ........ 13.3.18 Kontaktsökning med barn för sexuella Medhjälp och försök ............................................. 13.3.21 Ansvar för juridiska personer ............................... Påföljder och åtgärder ........................................... 13.3.25 Principer för utredning, åtal och processrätt....... Väckande av talan .................................................. 13.3.32 Registrering och lagring av nationella data om 13.3.33 Allmänna principer och åtgärder gällande 13.3.34 Sammanfattande bedömning och frågan om tillträde till konventionen ....................... Konsekvenser för brottsligheten och det Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................. Ett alternativt förslag till en samtyckesreglering.................. Sexuella övergrepp mot barn: Faktorer som påverkar traumat hos barnet ................................................................. konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp......................... on the Protection of Children against Sexual Exploitation and Sexual Abuse...... Inbjudan till hearing om sexualbrottslagstiftningen ............ Vi har haft i uppdrag att dels utvärdera tillämpningen av sexualbrottsreform, dels utreda och ta ställning till om det nuvarande kravet på tvång som grund för straffansvar för våldtäkt bör ersättas med ett krav på bristande samtycke, dels analysera frågan om tillträde till konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp och vilka lagändringar som i så fall kan krävas. Uppdraget har i den del det avser utvärderingen av sexual- brottsreform syftat till att följa upp och undersöka hur bestämmel- serna har fungerat i praktiken och om syftet med reformen har upp- nåtts. Vi har särskilt haft i uppgift att fokusera på våldtäktsbrottet och de särskilda straffbestämmelserna om sexualbrott mot barn samt hur tillämpningen i dessa avseenden har fallit ut. I uppdraget har också ingått att, för det fall utvärderingen eller uppdraget i övrigt visar att författningsändringar behöver ske, ge förslag till sådana. När det gäller frågan om samtyckesreglering har vi haft att, oavsett ställningstagande i sak, lägga fram förslag på hur en sådan reglering bör vara utformad. Utvärderingen av reform och frågan om samtyckesreglering Har syftet med reformen uppnåtts? Det är vår uppfattning att skyddet för personlig och sexuell integritet och sexuellt självbestämmande totalt sett har förstärkts och tydlig- gjorts genom sexualbrottsreform, liksom att skyddet för barn, dvs. personer , har förbättrats. Vidare är det vår upp- fattning att syftet med reformen att skapa klara och väl avgränsade bestämmelser huvudsakligen har tillgodosetts. Generellt sett har alltså lagstiftarens syfte med reformen i dessa hänseenden uppnåtts. till olika brottskategorier var för sig har syftet dock uppnåtts i olika mån. Det finns enligt vår bedömning vissa brister i lagstift- ningen eller rättstillämpningen när det gäller dels bestämmelserna gällande brott mot vuxna i utnyttjandesituationer, dels gränsdrag- ningen mellan de särskilda straffbestämmelserna om sexualbrott mot barn, dels brottet sexuellt ofredande. Vi har mot den bakgrunden funnit skäl att föreslå vissa föränd- ringar i sexualbrottslagstiftningen. Vår förhoppning är att ändringarna ytterligare ska förstärka skyddet för personlig och sexuell integritet och sexuellt självbestämmande och dessutom ytterligare klargöra och avgränsa bestämmelsernas tillämpningsområde. Genom sexualbrottsreform ersattes begreppet sexuellt um- gänge genomgående i 6 kap. med det något vidare be- greppet sexuell handling. Det är vår bedömning att införandet av begreppet sexuell handling har varit ändamålsenligt och har tjänat lagstiftarens syfte med reformen väl. Begreppet är nu etablerat i rätts- tillämpningen. Våldtäkt och andra mer kvalificerade sexuella kränkningar av vuxna – Begreppet hjälplöst tillstånd och frågan om tvång eller samtycke som grund för straffansvar Vi har funnit vissa brister i dagens reglering och tillämpning av våldtäktsbrottet och andra mer kvalificerade kränkningar av vuxna. En brist består i att det nuvarande begreppet hjälplöst tillstånd är för snävt, dvs. det täcker inte in alla straffvärda handlingar där gär- ningsmannen har utnyttjat den situation som målsäganden befinner sig i. En annan brist är att det i vissa andra situationer, då varken tvång eller utnyttjande förekommit, inte är kriminaliserat som ett allvarligare sexualbrott än sexuellt ofredande att genomföra en sexuell handling mot en persons vilja. Så kan t.ex. vara fallet när ett offer möter övergreppet med total passivitet. Dessutom finns vissa brister i lagstiftningen avseende situationer med vilseledande av offret från gärningsmannens sida (s.k. sexuella bedrägerier). Utgångspunkten för sexualbrottslagstiftningen ska även fram- över vara varje individs rätt till sexuellt självbestämmande och sexuell integritet. Intresset av att skydda självbestämmanderätten är alltså centralt i regleringen. Frågan om det finns ett samtycke till en sexuell handling blir därför avgörande för om gärningen är ett sexualbrott eller inte. Även om självbestämmanderätten är skyddsintresset för lagstiftningen är det inte självklart att lagen ska bygga på samtycke som grundläggande brottsrekvisit. Den kan också konstrueras så att den anger de situationer då ett samtycke inte finns eller inte är rele- vant. Det har varit en självklar utgångspunkt för våra överväganden att svensk sexualbrottslagstiftning ska vara förenlig med inter- nationella åtaganden på området. , och hur dess grundläggande fri- och rättigheter har uttolkats av , är därvid av central betydelse. I samband med reform över- vägdes vilken betydelse den så kallade Bulgariendomen (Europa- domstolens avgörande , M. C. mot ) har för frågan hur den svenska sexualbrottslagstiftningen ska utfor- mas. Det var regeringens bedömning, i vilken majoritet instämde, att den svenska sexualbrottslagstiftningen inte strider mot . Debatten kring tolkningen av Bulgariendomen har fortsatt reform. Vi har analyserat Bulgariendomen. Det är vår bedömning att domen inte innebär någon förpliktelse för att utforma lag- stiftningen beträffande sexualbrott på visst bestämt sätt. Däremot krävs att vår materiella straffrätt och tillämpningen av den lever upp till de krav som ställs i artikel 3 och 8 i , såsom de har kommit till uttryck i Bulgariendomen. Det måste vara möjligt att bestraffa varje sexuell handling som skett utan samtycke. Det kan ifrågasättas om vi med den nuvarande lagstiftningen och praxisen fullt ut uppfyller kraven. Samtyckets betydelse vid bedömningen av vad som är en tillåten respektive otillåten sexuell handling bör framgå direkt av lagen. Vi anser dock inte att en ren samtyckesreglering, dvs. en reglering där bristande samtycke är det grundläggande och enda brottsrekvisitet, bör införas. Vi föreslår i stället att strukturen i den nuvarande reg- leringen av de mer kvalificerade sexuella kränkningarna av vuxna behålls men att lagstiftningen kompletteras. Brotten våldtäkt och sexuellt tvång ska enligt det förslag vi lägger fram även framöver utgå från medel (tvång) och omständigheter (utnyttjande). För att åtgärda brister i dagens kriminalisering av dessa brott och andra mer kvalificerade sexuella kränkningar av vuxna före- slår vi dels att det genomförs en utvidgning av 6 kap. 1 § andra stycket , dels att det införs en helt ny och samtyckesbaserad bestämmelse där brottet ska kallas sexuellt övergrepp. Utvidgningen av 1 § andra stycket innebär att det ska vara straff- bart att otillbörligt utnyttja inte bara den som befinner sig i ett hjälplöst tillstånd utan också den som annars har särskilda svårig- heter att värna sin sexuella integritet. Det kan t.ex. vara fråga om en person som förs bort till en för honom eller henne okänd plats och där utnyttjas sexuellt. Ett annat exempel kan vara utnyttjande av en drog- eller alkoholpåverkad person som befinner sig i en hotfull eller utsatt situation. Avgörande ska vara om den utsatta personen be- finner sig i en situation, där möjligheterna att fritt avvisa sexuella handlingar av ett eller annat skäl är begränsade. Som en konsekvens av utvidgningen upphävs bestämmelsen om sexuellt utnyttjande av person i beroendeställning (3 §). Gärningar enligt den bestämmelsen ska i stället omfattas av bestämmelserna om våldtäkt eller sexuellt tvång. Genom brottet sexuellt övergrepp, införd i en ny 3 §, kriminali- seras att genomföra en sexuell handling med en person utan den per- sonens tillåtelse. Bestämmelsen ska vara subsidiär till bestämmelserna om våldtäkt och sexuellt tvång, dvs. tillämpas först om gärningen inte utgör våldtäkt eller sexuellt tvång. Straffskalan för brottet före- slås vara fängelse i högst . Förutom att bestämmelsen tydlig- gör samtyckets betydelse, säkerställs att det på ett adekvat sätt blir möjligt att bestraffa den som – oavsett om tvång eller utnyttjande har förekommit eller inte – genomför en sexuell handling med någon som inte tillåter det. Genomförs förslagen råder det enligt vår uppfattning ingen tvekan om att vi uppfyller våra internationella åtaganden. Hade vi ansett att en ren samtyckesreglering bör införas hade vi lagt fram förslaget som finns i bilaga 3. Våldtäkt och sexuellt tvång – gränsdragningar och gradindelningar Gränsdragningen mellan brotten våldtäkt och sexuellt tvång med utgångspunkt i samlaget som jämförelsenorm fungerar generellt sett på det sätt som förutsatts i förarbetena till nuvarande lagstiftning. För att understryka att det i första hand är en bedömning av kränk- ningen vid en sexuell handling som ska göras föreslår vi dock en ändring av våldtäktsbestämmelsen. Ändringen innebär att det i be- stämmelsen anges att de sexuella handlingar, förutom samlag, som grundar ansvar för våldtäkt är de där gärningen med hänsyn till den sexuella kränkningens allvar är jämförlig med påtvingat samlag. Utvärderingen har vidare visat att gränsdragningen i rättstillämp- ningen mellan våldtäkt och sexuellt tvång å ena sidan och sexuellt ofredande å andra sidan med utgångspunkt i begreppet sexuell hand- ling generellt fungerar på det sätt som förutsatts i förarbetena till den nuvarande lagstiftningen. Även gränsdragningen i rättstillämpningen mellan våldtäkt och sexuellt tvång grundad på graden av tvång tycks fungera på det sätt som förutsatts i förarbetena till den nuvarande lagstiftningen. Änd- ringen av våldtäktsbestämmelsen bestående i en sänkning av graden av tvång har bidragit till att ytterligare förstärka och tydliggöra rätten till personlig och sexuell integritet och sexuellt självbestämmande. Beträffande gränsdragningen mellan våldtäkt och grov våldtäkt har en minskning skett av antalet lagförda grova brott såväl i abso- luta som i relativa tal . Mot bakgrund av att antalet fall är förhållandevis litet är bör lagföringsstatistiken dock be- dömas med viss försiktighet. Därtill kommer att det är oklart hur den faktiska brottsligheten ser ut. Det är därför svårt att ta ställning till frågan om lagstiftarens syfte med reformen i denna del – att tillämpningsområdet för det grova brottet ska utvidgas något – har uppfyllts. Frågan kan lämpligen följas upp framöver, t.ex. genom en praxisgenomgång inom ramen för arbetet vid Utvecklingscentrum . Det kan även i utbildningssamman- hang inom rättsväsendet finnas skäl att särskilt belysa frågan om gradindelningen av våldtäktsbrottet. Tillämpningen av den lindrigare straffskalan för våldtäkt enligt 6 kap. 1 § tredje stycket fungerar generellt på det sätt som förutsatts i förarbetena till reform. Med hänsyn till att underlaget för utvärderingen i dessa delar har varit mycket begränsat är det inte möjligt att dra några säkra slutsatser beträffande frågan om det finns några tillämpningsproblem beträf- fande gradindelningen av brottet sexuellt tvång eller gradindelningen av brottet sexuellt utnyttjande av person i beroendeställning. Ett särskilt skydd för barn mot sexualbrott Flera nya straffbestämmelser som enbart skyddar barn infördes genom reform. Sexualbrott mot barn tillmäts nu generellt ett högre straffvärde än före reformen. Särskilt beträffande gärningar som rubriceras som våldtäkt mot barn har reformen inneburit en väsentlig straffskärpning. Gränsdragningen i rättstillämpningen mellan brotten våldtäkt mot barn och sexuellt övergrepp mot barn fungerar generellt sett på det sätt som förutsatts i förarbetena till nuvarande lagstiftning. Brotten bör behållas och gränsdragningen mellan brotten bör alltjämt ske med utgångspunkt i samlaget som jämförelsenorm. Tillämpnings- området för våldtäktsbrottet bör emellertid utvidgas något. Straff- ansvaret för våldtäkt mot barn ska enligt vårt förslag därför omfatta förutom samlag varje annan sexuell handling som med hänsyn till den sexuella kränkningens allvar är jämförlig med samlag. I jämförel- se med brott enligt 1 § (våldtäkt mot vuxna) ska inte längre gälla att tillämpningsområdet i princip ska vara detsamma. Resultatet kan skilja sig åt just eftersom underlaget för bedömningen är olika när det är fråga om vuxna respektive barn. Gränsdragningen i rättstillämpningen mellan sexuellt övergrepp mot barn och sexuellt ofredande fungerar generellt sett på det sätt som förutsatts i förarbetena till den nuvarande lagstiftningen. Även gränsdragningen i rättstillämpningen mellan våldtäkt mot barn och sexuellt utnyttjande av barn fungerar i allt väsentligt på det sätt som förutsatts i förarbetena till nuvarande lagstiftning.