sou · GXB316d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden beskrivs som i hög grad anpassade till traditionell industristruk- tur.145 Ett tredje problem är om det är formen/produktionsprocessen eller produkten/innehållet som bör avgöra om verksamheten ska räk- nas som t.ex. en kulturell näring. Ett exempel utgörs av TV som definieras in både som en kulturell- och kreativ näring. Enligt m.fl. karakteriserades de kulturella näringarna av att det som produceras ska ha någon form av symbolisk mening. Men har allt som produceras av TV en symbolisk mening? Har väderleks- rapporterna och ekonominyheterna lika stort symbolisk mening som TV-dramatik? Klassificeras däremot TV som en kreativ näring uppstår inte problemet. Å andra sidan är det svårt, vilket diskuterades i ett tidigare avsnitt, att avgränsa verksamheter som icke kreativa. Ett fjärde problem, oavsett vilket begrepp som används, är rela- terat till verksamheternas behov av statligt stöd. På ena ändan kan man finna verksamheter som t.ex. teater, opera (dock inte privat- teatrar) och museiverksamhet som för sin överlevnad kräver statligt stöd. I den andra ändan finns den kommersiella skivindustrin, mjuk- varuutveckling etc. vars verksamheter inte definierats som kultur- yttringar utan industri. Verksamheter som inte har statligt stöd. Hur mäter man t.ex. förädlingsvärde av verksamhet som till stor del är finansierad av statligt stöd, som teater och film? Ovanstående problem accentueras givetvis i länderkomparativa undersökningar där svårigheterna att åstadkomma jämförbara data utgör ett dilemma, vilket även togs upp i rapporten economy of culture in Europe (2006). Bristen på jämförbara data gäller för övrigt inte bara kulturella näringar utan även för kultursektorn som helhet vilket noterats i en (2006). Det finns ett generellt behov av att förbättra och fördjupa statistiken på hela kultur- området. Kulturmyndigheterna har påtalat behovet av statistik för att kunna göra jämförelser och föreslagit att ITPS får ett sådant upp- drag146. ITPS å sin sida lyfte fram detsamma i sin ? – En rapport om kreativa näringar i politik och statistik. De föreslog att () att tillsammans med forskare utforma ett förslag hur detta skulle kunna ske.147 145Hemslöjden som näringsgren. Redovisning av Nuteks regeringsuppdrag. 146Myndigheternas redovisning av det s.k. entreprenörskapsuppdraget . 147En rapport om kreativa näringar i politik och statistik, 2008, ITPS. Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden Även pekar i sin rapport som näringsgren148 på att det finns ett generellt behov av bättre nationell statistik inom hela kultur- och upplevelsesektorn inte bara på hemslöjdsområdet. Vi föreslår att () i samverkan med det nya Kulturråd som vi föreslår i kapitel 18 och Myndigheten för Tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser bör ges i uppdrag att arbeta med statistikfrågor som kan ligga till grund för utvärderingar inom området kulturella och kreativa näringar. Arbetet med att ta fram relevanta SNI-koder för dessa verksamheter bör i detta sam- manhang prioriteras. Ett övergripande problem som lyfts fram i de kontakter utred- ningen haft med kulturföretagare är en upplevd brist på att före- tagsrådgivning och inkubatorverksamhet då befintliga åtgärder inte anses anpassade för kulturskapare, konstnärer och det småskaliga kult- urlivet.149 Rådgivarna har i många fall inte tillräckliga kunskaper om kulturbranschen, och kulturutövarna använder sig inte av den rådgiv- ning som finns eftersom de inte känner sig inte hemma där. Aktörer som borde därför enligt vår uppfattning i större utsträckning anpassa sin verksamhet så att de även kan möta kulturföretagens behov. Det handlar således inte först och främst om att starta nya myn- digheter och organisationer utan om att uppmärksamma kultur- företagarbehovet i redan befintliga strukturer. Vid ett möte som anordnades om entreprenörskap av kultur- och näringsministrarna framkom bl.a. att Nord i arbetar med innovationer och kreativa näringar och har drivit ett EU-projekt om kvinnors kulturföretagande. Gensvaret blev mycket större än för- väntat. menar att en erfarenhet av projektet är att rådgivarna inte har tillräcklig kunskap om kulturbranschen och att det behövs anpassad rådgivning för kulturföretagare.150 Vi föreslår att såväl statliga myndigheter som andra statliga aktörer som arbetar med näringslivsfrämjande frågor bör ges i upp- drag att öka sin kompetens och kunskap om kulturföretagande och 148Ibid., s. 70. 149Dialog 3 om näringsliv och kultur i samverkan . 150Dialog 2 om näringsliv och kultur i samverkan . Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden dess entreprenörer för att därmed kunna förbättra deras förutsätt- ningar att verka som företagare. Synliggöra kulturskaparna som en resurs för hela samhället Vi påpekade tidigare att en kulturskapare inte enbart är en person som säljer produkter och tjänster utan även kan utgöra en viktig kompetens och resurs för andras verksamheter. och Vin & Sprit är exempel på företag som involverat kulturskapare i sin verk- samhet. Ett annat exempel är som i sin marknadsföring av nya modeller erbjöd ett antal konstverk från utvalda konstnärer för nedladdning i begränsad upplaga från mobil- tillverkarens hemsida. Det förekommer även att t.ex. restauranger eller barer anordnar utställningar där konstnärer har fått möjlighet att utsmycka lokalerna.151 Dessa exempel visar att näringslivet har ett behov av den specifika kunskap som kulturskapare besitter. Förutom dessa mer specifika kampanjer kan kulturskapare som kulturföretagare verka som entreprenörer i företagens arbete genom att t.ex. engagera skådespelare i utbildningar och använda konstnärer i företagens designarbete. Ett exempel är Skådebanan i som genom TILLT (tidigare kallat ) skapat en ny marknad för kulturarbetare och inlett ett nära samarbete med näringslivet som en utvecklingskraft i företagen. En representant från har uttryckt en önskan att man inför vanliga företag lyfter fram design, kund- upplevelser och andra mjuka värden som betydelsefulla faktorer för lönsamhet och visa att de kulturella aspekterna ger möjliga kon- kurrensfördelar. Även olika offentliga institutioner som t.ex. muse- er kan anlita kulturföretagare som konsulter. Det handlar alltså inte enbart att försöka ändra självbilden hos kulturföretagare, utan en minst lika viktig uppgift är att öka medvetenheten såväl hos när- ingslivet som hos företrädare för offentlig verksamhet om nyttan av att engagera kulturföretagare som entreprenörer i sin verksam- het. Ett sätt att öka förståelsen för de kulturella och kreativa när- ingarna kan även vara att skapa pilotprogram som syftar till att främjar andra branschers samverkan med dessa. Vi föreslår att de förvaltningsmyndigheter som vi anser ska ansvara för föreslagna sfärer tillsammans med statliga myndigheter och andra statliga aktörer som arbetar med näringslivsfrämjande frågor bör ges i 151 Kultur + Entreprenörskap!?=Tillväxt!? Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden uppdrag att synliggöra kulturskapare och deras verksamheter som en värdefull resurs såväl för den privata som den offentliga sektorn. Behov av entreprenörskapskompetens inom konstnärliga och kreativa utbildningar I ett antal rapporter och utvärderingar har påpekats ett ökat behov av utbildningar av skilda slag och på olika nivåer för både blivande kulturföretagare som redan etablerade företagare. I en studie från ansåg t.ex. av kulturföretagarna att de inte fått relevant kunskaper om företagande under sin utbildning.152 I en studie från kritiseras även de befintliga entreprenörskapsutbildningarna som ges på universitet och högskolor. Kritiken går ut på att utbildningarna inte direkt beaktar de specifika problem som finns för kulturföretagare. Samma analys lyfts fram i rapporten Kritiken framkom även i undersökningen Attityd 07, genom- förd av bl.a. , om attityder till nyföretagande och entrepre- nörskap bland studenter på och högskolor. Där framkom att av studenterna inom estetikområdet kunde tänka sig att bli företagare, endast ekonomstudenter hade en mer positivare syn på att starta företag. Studenter inom utbildnings- områden som teknik, medicin och naturvetenskap hade en mindre positiv syn på att bli företagare än de inom det estetiska området. Även om det finns en stark positiv attityd till företagande är pro- blemet, enligt samma undersökning, att av student- erna inom det estetiska området inte ansåg sig känna till vad som krävs för att starta ett företag.154 Att de konstnärliga och hantverksmässiga utbildningar bör öka inslagen av entreprenörskap och företagande har framförts från många håll, bl.a. av , , , Svenska filminstitutets och i deras rapporter. har, som vi tidigare skrivit, stött entreprenörsprojekt i konstnärliga och hantverksmässiga utbildningar. 152Kultur- och upplevelsesektorn i 2008:05. 153Se t.ex. Att leva på sin talang – kreatörers behov av entreprenörskap, 2005, ; Kultur + Entreprenörskap! ?=Tillväxt 2008, . 154Attityd 07- Är studenter morgondagens företagare? 2007, , Drivhuset MM. Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden Ett led i att uppmärksamma entreprenörskapsutbildningarna på universitets och högskolenivå är att 2008 fick i uppdrag av regeringen att kartlägga entreprenörskapsutbildningar och då även de konstnärliga utbildningarnas inslag av entrepre- nörskap. Förutom att utbildningar på universitets-, och högskolenivå, lik- som KY- och gymnasieutbildningar, bör innehålla dessa moment är det även viktigt att det erbjuds kurser för redan examinerade studenter och kulturskapare som vill starta företag. Som nämnts i tidigare avsnitt har det på regional nivå etablerats en mängd olika utbild- ningar. Vi ser positivt på Nuteks, , Riks- arkivets, Svenska filminstitutets och Statens kulturråds förslag om att de av regeringen föreslås få i uppdrag att främja entreprenörskap vid universitet och högskolors kulturutbildningar. Förslaget innebär att regeringen inom ramen för det ovan föreslagna gemensamma upp- draget öronmärker medel som myndigheterna i sin tur kan använda till att medfinansiera projekt vid universitet och högskolor som syftar till att entreprenörskap och företagande omfattas av kulturutbild- ningarna.155 Vi föreslår att bör ges ett tydligt ansvar för att följa upp och utvärdera konstnärs- och hantverksut- bildningarnas inslag av företagande och entreprenörskap inom hög- skolor och universitet. Öka antalet mötesplatser och behov av fler mäklare eller s.k. mellanhänder En annan typ av strukturell hjälp är att främja ett ökat antal mötes- platser, forum och nätverk. Det kan avse den typ av mötesplatser som har etablerat på åtta ställen i för upp- levelseindustrin vilka drivs i samverkan mellan näringsliv, högskola, regioner/kommuner och offentlig verksamhet. Eller de lokala mötesplatser där enskilda kulturskapare kan få hjälp med att starta och driva företag. Det är på lokal och regional nivå som mötesplatser har haft störst betydelse genom företagsinkubatorer. I har det pågått ett aktivt arbete på olika nivåer. Både enskilda organisationer samt kommun och region har engagerat sig i att stödja entreprenörskap 155 redovisning av uppdrag angående samverkan mellan kultur och näringsliv, Dnr RA 04-2008/02089. Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden Ett exempel är Nätverkstan156 som bildades i . Det är ett kunskapsföretag som fungerar som produktionsmiljö, resurscentrum och mötesplats för konstnärer och kulturentreprenörer i . Verksamheten utgörs av skilda projekt, en längre projektledarutbildning samt rådgivning och kon- sultstöd. Ett annat exempel från är projektet som är ett öppet nätverk bestående av professionella kultur- organisationer inom alla konstområden. Projektet har till uppgift är att via organisationerna och deras representanter bistå med information och kunskap kring hur man kan utveckla sitt enskilda kulturföretagande, men också utgöra en mötesplats för kunskaps- spridning, idéutbyte och kontaktskapande för organisationerna.157 Ett exempel från och är Krenova som är ett Mål 2 projekt som ägs av och ett antal medfinansiärer.158 Sedan starten , då under namnet ARCIV, har de arbetat med att på olika sätt stödja både nyexa- minerade studenter från kreativa- och konstnärliga utbildningar. Krenova arbetar med att stärka och stötta befintliga och blivande företag inom de kreativa näringarna i och Norr- botten. Detta sker genom utbildningar i bl.a. bokföring, affärs- planer och marknadsföring. Vidare tillhandahålls en inkubator i där det erbjuds skrivbord, datorer och möjlighet att träffa andra som arbetar med att starta olika typer av kulturella företag. Förutom detta arbetar man med att sammanföra kreativ- och kulturell kompetens med det befintliga näringslivet. Att utveckla kulturföretag parallellt med att vidga marknaden med projektinsatser och såddfinansiering har visat sig vara framgångsrikt. Ett ytterligare exempel är Transit Studios som är en inkubator- verksamhet på i och som har till syfte att hjälpa studenter som har en affärsidé inom design, konst, illustra- tion, webbdesign eller grafik. De erbjuder kontorsplats, ett slags företagshotell och ett sk. servicepaket med bl.a. juridisk hjälp. Utredningen har även under sitt arbete ofta uppmärksammats på behovet av mäklare eller s.k. mellanhänder. De kan vara organisa- tioner eller privata företag som hjälper de kulturskapare som inte vill 156Nätverkstan som grundades är ett icke-vinstdrivande aktiebolag som ägs och drivs av Tidskriften och Tidskriftsverkstan i Väst. Projekten som drivs i organisa- tionens regi har stöd från . 157Ett tredje exempel från som förtjänar att lyftas fram är Brewhouse i som är en mötesplats för kreatörer och företag inom denna sektor. 158Vilka är: Europeiska Regionala Utvecklingsfonden, Kommun, , och . Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden eller har möjlighet att marknadsföra sina produkter, syssla med bok- föring etc. Ett exempel på en sådan verksamhet är Bolaget i där kreatörerna blir anställda av företaget och får jobba med sin sk. kärnverksamhet medan Kreator sköter de administrativa sysslorna.159 För detta tar de en viss procent av omsättningen. Dessutom får kulturskaparen två mentorer, en affärsmässig och en som kan den specifika branschen Tanken är att kulturskaparen ska slussas ut och driva företag själv.160 har av regeringen fått i uppdrag att stödja privata före- tagsinkubatorer som en pilotsatsning.161 I Nuteks inbjudan fram- hålls att mycket av dagens inkubatorverksamhet är inriktad mot forsk- nings- och teknikintensiva produkter och tjänster. ökar dock nyföretagandet inom tjänstesektorn kraftigt och det omfattas inte av traditionell inkubatorverksamhet.162 Vi ser positivt på detta projekt och har förhoppningar att Nuteks program medför att antalet inkuba- torer för kulturlivets entreprenörer, företagare och kulturskapare kommer att öka. Vi föreslår att de förvaltningsmyndigheter som vi anser ska ansvara för föreslagna sfärer, det nya samt myndig- heter och andra berörda statliga aktörer som arbetar med närings- livsfrämjande frågor bör ges i uppdrag att uppmuntra skapandet av mötesplatser för kulturföretagare, mäklare eller s.k. mellanhänder mellan kulturskapare och marknad samt att uppmuntra inkuba- torverksamheter. Behov av finansiering och ändrade regelverk I en av dialogerna som arrangerades av och När- ingsdepartementet framfördes att kulturskaparna hamnar mellan olika stolar. Näringslivets stödstrukturer är anpassade till näringslivet och kulturlivet har ingen motsvarighet. Den offentliga sektorn förstår inte näringslivets förutsättningar.163 Det som lyfts fram som speci- fika problem är svårigheterna att bl.a. få lån och ett upplevt krång- ligt regelverk. 159BolagsBolaget i är ett annat exempel som erbjuder t.ex. kulturskapare som vill marknadsföra sina produkter eller tjänster utan att själva starta företag. Bolagsbolaget kan anställa kulturskaparen och därigenom ansvara för administration och andra uppgifter. 160Referat från dialog om näringsliv och kultur i samverkan . 161Nutek kommer att att uppgå i den nya myndigheten . 162Program Pilotsatsning på privata företagsinkubatorer, . 163Referat från dialogmöte om näringsliv och kultur i samverkan . Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden Konkreta önskemål om riskkapital för långssiktiga projekt för kulturföretagen där 3- och 5-åriga nya finansieringsmodeller kan stöttas av både näringslivet och av offentliga medel framfördes vid ett av dialogmötena. Vid samma möte framfördes ett önskemål om att en del av arbetsmarknadsstödet skulle gå via eller någon annan aktör för att mer komma kulturen till del. Företrädare för () framförde vid samma möte bl.a. att det saknas kunskaper inom den finansiella sektorn om kulturföretagande och tjänstenäringar i stort och att det är väldigt många unga människor som är intresserade av att arbeta inom den kreativa sektorn. har en form av in blanco-lån (mikrolån) på . Att bankerna inte längre får förmånsrätt i sam- band med konkurser efter den lagändring som trädde kraft har gjort det svårare att få krediter av bankerna för småföretag menade en företrädare för ett bokförlag. Att göra det lättare för småföretagare att få krediter har sålunda lyfts fram från många olika håll.164 har i sin studie om hemslöjden som näringsgren165 lämnat en rad förslag för att möta de utmaningar branschen står inför. Bland annat föreslår att regeringen bör utreda de varierande momssatserna inom hemslöjdsbranschen och överväga någon form av skattelättnad. Vidare menar bl.a. att det finns behov av riktade medel till en rikskonsulenttjänst. Hemslöjdarna bör ges bättre förutsättningar för entreprenörskaps- och näringslivsfrågor bl.a. inom ramen för hemslöjdsutbildningen. Enligt vår uppfattning är det viktigt att regeringen i kommande förslag om finansiering och eventuella ändringar av regelverk tar hän- syn till de specifika villkor som råder för kulturföretagande. Vår bedömning: Kulturfrågorna har – utöver sitt egenvärde – även betydelse för andra politikområden bl.a. för regional till- växt. Konstnärligt skapande och kulturarv är resurser för socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbar regional tillväxt och har en utvecklingsbar potential. 164Referat från dialog 2 om näringsliv och kultur i samverkan . 165Hemslöjden som näringsgren, redovisning av Nuteks regeringsuppdrag, dnr. Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden De förvaltningsmyndigheter som vi anser ska ansvara för föreslagna sfärer bör ges i uppdrag att förstärka sin nationella och internationella överblick på området kultur och regional tillväxt inom sina respektive ansvarsområden. Detta kan ske genom statistik, kunskapsuppbyggnad, uppföljning och utvärdering, forskning, metodutveckling samt tvärsektoriellt samarbete med andra aktörer på internationell, nationell och regional nivå. De förvaltningsmyndigheter som vi anser ska ansvara för föreslagna sfärer bör ges i uppdrag att förmedla kunskaper om nationell och internationell forskning på området till berörda aktörer på nationell och regional nivå t.ex. genom kunskapsöversikter. och Myndigheten för Tillväxtpolitiska utvär- deringar och analyser bör, i samverkan med de förvaltnings- myndigheter som vi anser ska ansvara för föreslagna sfärer, få i uppdrag att definiera vilken statistik som behövs och som täcker såväl kultur- som kulturarvsföretagande inom olika tjänstesektorer bl.a. turism och slöjd. De förvaltningsmyndigheter som vi anser ska ansvara för föreslagna sfärer bör få i uppdrag att stödja den regionala nivån med kartläggning av befintliga program samt erbjuda de metodstöd som efterfrågas regionalt. och Myndigheten för Tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser bör få i uppdrag att i samverkan med de förvaltningsmyndig- heter som vi anser ska ansvara för föreslagna sfärer kartlägga den civila sektorns medverkan i de regionala partnerskapen. Bidragsförordningarna på kulturområdet bör ses över i syfte att förenkla bidragsregler och främja medfinansiering mellan olika kulturbidrag och till exempel strukturfondsmedel. Den myndighet som föreslås ansvara för konstarterna bör få i uppdrag att, tillsammans med berörda aktörer, ta fram en plan för hur konstarterna kan bidra till regionala program och strategier. Såväl de förvaltningsmyndigheter som vi anser ska ansvara för föreslagna sfärer som de näringslivsfrämjande myndig- heterna behöver bygga upp mer kompetens vad gäller kultur- Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden frågornas betydelse för regional tillväxt. Detta kompetens- behov bör synliggöras i myndigheternas kompetensutveck- lingsplaner. När det gäller kulturpolitikens samverkan med andra politikom- råden kan det konstateras att samspelet mellan kulturpolitiken och insatser för regional utveckling och tillväxt är relativt väl utveck- lade. Insatser på kulturområdet har allt mer kommit att uppmärksammas som en resurs även för andra politik- områden, särskilt som en positiv faktor för regional utveckling och tillväxt. I detta avsnitt inleder vi med en historik över hur kultur- områdets betydelse vuxit inom den regionala tillväxtpolitiken. Där- efter följer en beskrivning av Nationella strategin för regional kon- kurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013 samt regionala strategier och program, något om kulturmyndigheternas och regionernas arbete med regional utveckling och tillväxt samt ett avsnitt med analys och bedömningar. Det finns institutioner som arbetat med regionala utvecklingsfrågor i regionala och interregionala projekt men vi kommer här inte att närmare redogöra för nationella och regionala institutioners arbete. Vi kommer däremot att ge en övergripande bild av det som präglat området kultur och regional utveckling och tillväxt , dock utan att ha ambitionen att vara fullödiga. Detta gäller till exempel Ansvars- kommitténs arbete som beskrivs i andra delar av detta betänkande. Våra förslag i detta avsnitt är inte beroende av vårt förslag om de förvaltningsmyndigheter som vi anser ska ansvara för föreslagna sfärer eller förslaget om det nya utan kan genomföras och då omfatta befintliga kultur- myndigheter och institutioner. Det är som enskilda regioner börjar att betrakta kultur som en viktig faktor för utveckling och tillväxt. Regionala exempel är framväxten av och Filmpool Nord som fick sin regionala legitimitet genom att vara verksam- Kulturpolitiken som aspektpolitik – samspelet med andra samhällsområden heter som skapade sysselsättning och tillväxt för sina regioner. (I kapitel 10.3 har vi beskrivit den statliga hållningen till kulturföre- tagande i ett historiskt perspektiv.) Näringarna spelar en viktig roll för regioner och kommuner. Detta är också något som verifieras i studien och regional utveckling av m.fl. (2005), som är den första över- gripande kartläggningen av koppling mellan film och regional utveckling i Norden.166 Utöver att näringarna ger ett direkt tillskott i form av t.ex. sysselsättning har de även indirekt betydelse genom att de bidrar till ökad besöksnäring i regionen vilket resulterar i fler hotellnätter, restaurangbesök och transporter. Regionerna kan även få positivare image som i sin tur attraherar besökare, tillflyttande och investerare.167 Även från statlig nivå påbörjades ett arbete med att ge landsting och kommuner främst en större autonomi i frågor som rör lokal och regional utveckling samt inom arbetsmarknads- politiken. Ett exempel på detta är de s.k. regionala tillväxtavtalen som beslöt att inrätta 1998, där man inom regional-, när- ings-, arbetsmarknads- och utbildningspolitik kom att överlåta viss del av ansvaret till sju försökslän.