sou · GYB349 · 2010-08-03 00:00:00 — På grund av prostitutionens ordningsstörande inverkan infördes i ett förbud i ordningslagen mot att på allmän plats köpa och mot betalning erbjuda sexuella tjänster. Gärningen bestraffas som ordningsförseelse. föreslog den finska regeringen att skulle införa ett förbud mot köp av sexuell tjänst efter svensk modell. I proposition RP 221/2005 rd angavs att en sådan kriminalisering skulle syfta till flera mål, bl.a. att skydda människans fysiska och psykiska integritet jämte den sexuella självbestämmanderätten samt värna om den sociala jämställdheten. Förslaget kritiserades under utskottsbehandlingen och väckte en intensiv debatt. Något gene- rellt förbud infördes inte utan i stället finns det i strafflagen 20 kap. 8 § ett förbud mot utnyttjande av en person som är föremål för sexhandel. Bestämmelsen straff- belägger den som mot ersättning har samlag eller företar en därmed jämförlig sexuell handling och därigenom utnyttjar en person som är föremål för människohandel eller koppleri. Lagens syfte var att förebygga koppleri och människohandel för prostitutionsändamål. Frånsett att förbudet bara avser köp av sexuella tjänster från vissa personer omfattar det finska förbudet samma gärningar och situationer som det svenska förbudet. Enligt de finska förarbetena är det för staffbarhet inte nödvändigt att det finns en dom på människohandel eller koppleri och det ställs inte heller några krav på att några närmare detaljer rörande det bakomliggande brottet är utredda. 2 i har redan utrett förbudet (OM 16/49/2009) och bl.a. konstaterat följande. Det läggs inte särskilt mycket resurser på brottet. Det är svårt att bevisa uppsåt. De få lagföringar som skett har resulterat i ca 20 dagsböter i genomsnitt. Ett problem är svårigheten att få vittnen till människohandelsbrott eftersom ett vittne riskerar att bli lagförd för sexköp. Man tror också att lagstiftningen har haft begränsad effekt eftersom sexhandeln redan innan denna lagstiftning i princip hade försvunnit från gatorna i . Man påpekar dock att är en alltför för en utvärdering. En jämförelse med situationen i några andra länder Som nämndes inledningsvis så avkriminaliserade pros- titutionen . Man tog då bort den bestämmelse som gjorde det möjligt att straffa någon som försörjde sig endast på prostitu- tion. Huvudorsaken till ändringen var att regleringen inte användes och att man ville hjälpa – i stället för att straffa – dem som berördes av förbudet. Det anfördes dock att avkriminaliseringen inte skulle innebära att prostitution skulle ses som en legal inkomstkälla i andra avseenden. De som försörjer sig genom att sälja sexuella tjänster i nekas exempelvis rätten till sociala förmåner som arbetslöshetsersättning, sjuklön, föräldraledighet och pension. Inkomster från prostitution är dock skattepliktiga såväl för en enskild prostituerad som för en verksamhet där det bedrivs prostitution, t.ex. en massageklinik. Koppleriverksamhet är i stor utsträckning alltjämt förbjuden, men de danska koppleribestämmelserna skiljer sig från reglerna i de övriga nordiska länderna. De förbjuder främst gärningar som inne- bär ett utnyttjande av annans prostitution vilket innebär att det i t.ex. är tillåtet att främja prostitution genom att hyra ut en lokal eller en lägenhet som ska användas för prostitution eller genom att medverka till att marknadsföra prostitution. Effekter som kan antas vara en följd av denna ordning är att det i , till skillnad från i övriga nordiska länder, förekommer ett stort antal massagekliniker där sexuella tjänster erbjuds öppet. Sexuella tjänster utannonseras även öppet i tidningar och via Internet. 5.3.3Mer om det sociala arbetet i de nordiska länderna Prostitution definieras inte sällan som ett socialt problem och i de nordiska länderna har arbetet mot prostitutionen varit inriktat på sociala insatser. Även om man i allt större utsträckning definierar prostitution som en rättslig fråga och ett rättsligt problem måste man ändå – för att få en full förståelse av hur man i de olika länderna har valt att reglera prostitutionen – se på hur arbetet kring sociala insatser är utformat. Sociala insatser har i första hand utformats med sikte på förhållandena i det enskilda landet. Det kan också konstateras att det finns en stor variation mellan länderna när det gäller arbetssätt och formerna för de sociala insatserna. Dessa har också i viss mån En jämförelse med situationen i några andra länder varierat och mellan olika verksamheter. Samman- fattningsvis kan konstateras att arbetet mot prostitutionen i , och till stor del synes vara inriktat på skadereducerande åtgärder medan arbetet i (se avsnitt 3.8) i större utsträckning syftar till att få de prostituerade att lämna prostitutionen. I finns det en rad olika verksamheter som arbetar med sociala insatser och vårdinsatser riktade mot personer i prostitu- tionen. Den enskilt viktigaste verksamheten är det statligt och kommunalt finansierade Pro Sentret som har bedrivit verksamhet i riktad mot kvinnor och män i prostitution. Pro Sentret är även ett nationellt kompetenscenter med uppdrag att inhämta och förmedla information nationellt samt vara rådgivande organ på området. I , , , och finns det även kommunala och ideella verksamheter som arbetar med direkt inriktning mot prostitutionen. Det rör sig om såväl uppsökande verksamhet där man delar ut kondomer, glid- medel och våtservetter som lågtröskelboende, samtalskontakter, rådgivning och direkta vårdinsatser. har man även bedrivit visst arbete riktat till dem som köper sexuella tjänster, bl.a. attitydkampanjer, uppsökande projekt i gatuprostitutionen samt stöd och informationsprojekt. Danska myndigheter och organisationer har länge bedrivit verksamheter som arbetat främst med skadereducerande insatser riktat mot prostitutionen. Efter regeringens handlingsplan rörande prostitutionen har Kompetencecentret Prostitution genom ett landstäckande sekretariat i Udsatteenheden under Service- styrelsen samordnat arbetet inriktat mot prostitutionen i . I centrets verksamhet ligger fokus på både förebyggande åtgärder och skadereduktion. I inriktas de sociala insatserna i stor utsträckning på uppsökande arbete. Arbetet syftar till att förebygga och reducera skador samt erbjuda socialt bistånd och omsorg. Man stöder även utsatta personers rättigheter och sociala medborgar- En jämförelse med situationen i några andra länder skap genom empowerment. Vidare erbjuder en rad andra organi- sationer, bl.a. KFUK:s härbärgen för kvinnor i prostitution – Redena – i , och olika former av hjälp och stöd. De bedriver även telefon- och Internetrådgivning för kvinnor som vill lämna prostitutionen. I är de sociala insatserna organiserade runt Pro-Tukipiste, en frivilligorganisation som finns i och i . Pro-Tukipiste erbjuder socialt stöd och hälsovård till personer i prostitution och bedriver även uppsökande arbete. Med anledning av att gatuprostitutionen minskat i omfattning bedrivs det upp- sökande arbetet mycket över Internet. Organisationen driver också ett program speciellt inriktat mot män och transpersoner i prostitution. De insatser som erbjuds av Pro-Tukipiste är i huvudsak inriktade på skadereduktion. Det finns även en organi- sation – Exit – som stöder personer som vill ta sig ur prostitution. Därutöver finns också andra organisationer som arbetar med kvinnofrågor mer generellt som också erbjuder social stöd- verksamhet för kvinnor i prostitution. På finns det bara en organisation – Stigamot kvindernes uformelle graesrodsbevaegelse – som erbjuder sociala insatser i form av rådgivning och hjälp direkt riktade mot kvinnor i prostitution. Kvinnor i prostitution erbjuds även i viss utsträckning hjälp och stöd på andra ställen, exempelvis på Kvindernes krisecenter och på Konukot som är ett härbärge för kvinnor. 5.4Prostitutionens omfattning och former i de nordiska länderna Prostitutionsmarknaden har förändrats och differentierats , både i och i de andra nordiska länderna. Prostitutionen förändras med samhället i övrigt och den ökade En jämförelse med situationen i några andra länder globaliseringen har bl.a. medfört ett ökat antal utländska kvinnor på prostitutionsmarknaden i . som prostitutionen har blivit mer internationell före- kommer prostitutionen på en rad olika arenor och genom en rad olika kontaktvägar. Den generella förändringen är att det har skett en förskjutning av marknaden med mindre gatuprostitution och flera mindre synliga former av prostitution som ofta marknadsförs via Internet. Redan i föregående kapitel när vi presenterade situationen i pekade vi på vissa svårigheter som finns när det gäller uppgiften att undersöka omfattningen av prostitutionen. Det- samma gäller förstås även i detta kapitel. En annan aspekt att ta hänsyn till när man jämför material från olika länder är att prostitution som samhällsfenomen kan studeras utifrån flera olika perspektiv. Bland de länder vi har valt att ta med i vår jämförelse har särskilt , men även i viss mån , en annan officiell syn på prostitution än den som råder i . 5.4.2Ett ökat antal utländska kvinnor I de studier som gjorts uppskattar man att utländska kvinnor utgör mellan hälften och två tredjedelar av den kända prostitutionen i de nordiska länderna. Förändringen har dock inte varit densamma i de olika länderna. I har andelen utländska kvinnor ökat till två tredjedelar I har antalet utländska kvinnor ökat väsentligt . Pro Sentret har i sina årsrapporter beräknat att utländska kvinnor utgjorde hälften av alla kvinnor 2001, men att andelen ökat till ungefär två tredjedelar . Ökningen har varit särskilt tydlig i där Pro Sentret rapporterar att man kom i kontakt med ca 60 utländska kvinnor i gatu- prostitutionen medan man träffade på över 1 000 kvinnor. I gatuprostitutionen i förekom det fram till omkring millennie- skiftet i huvudsak missbrukande kvinnor med norsk bakgrund. Omkring började dock antalet norska kvinnor i gatu- prostitutionen att minska och kvinnorna med utländsk bakgrund blev i stället fler. Inledningsvis var det främst antalet kvinnor från En jämförelse med situationen i några andra länder länder i som ökade. Gruppen östeuropeiska kvinnor finns fortfarande kvar i gatuprostitutionen och förekommer även i andra former av prostitution. ökade antalet kvinnor från dramatiskt och denna grupp har kommit att vara dominerande, framför allt i gatuprostitutionen. De nigerianska kvinnorna har ofta förts till från sydeuropeiska länder. Många av dessa kvinnor har rätt att röra sig inom Schengen och har i enlighet med regelverket regelbundet återkommit till långa besök. uppges dock allt fler befinna sig i illegalt. För att få ökad kunskap om denna grupp kvinnor har det genomförts en kvalitativ undersökning bland kvinnor från som befinner sig i prostitution i bestående av intervjuer av kvinnor och observation i prostitutionsmiljöer i och . I undersökningen genomfördes även intervjuer med fackpersoner som arbetar med dessa kvinnor. I rapporten görs bl.a. ett försök att belysa bakgrunden till att dessa kvinnor transporteras från till och anledningen till att de förs till . Rapportförfattarna konstaterar att dessa kvinnor kommer från svåra förhållanden i hemlandet och att det ofta är ett familjebeslut att en kvinna ska resa därifrån. För att resa ut ur hemlandet har kvinnorna ofta varit beroende av hjälp, ofta från människo- smugglare, vilket har satt dem i stor ekonomisk skuld som de bara har kunnat betala av genom att prostituera sig. Andra kvinnor har blivit kontaktade av människohandlare eller kopplare i som har rekryterat dem in i prostitution i Europa.3 Pro Sentret bedömer att denna ökning bl.a. beror på för- ändringar av prostitutionsmarknaderna i övriga länder i , t.ex. kriminaliseringen av sexköp i . Även för- hållanden utan direkt anknytning till prostitutionen, men som hänger samman med den globala ekonomiska krisen och försämrade sociala och ekonomiska förhållanden i enskilda länder antas ha inverkat på den förändring som skett. I är hälften av kvinnorna i prostitutionen utländska Servicestyrelsen har uppskattat att utländska kvinnor utgör närmare hälften av alla kvinnor på den danska prostitutions- marknaden. Den största gruppen är av thailändskt ursprung. 3 Skillbrei, Tveit och Brunovski 2006. En jämförelse med situationen i några andra länder kvinnor har vanligen uppehållstillstånd och är etablerade i . De utländska kvinnorna förekommer huvudsakligen i klinikprostitutionen eller annan inomhusprostitution. Kvinnor med afrikanskt ursprung förekommer dock ofta i gatu- prostitutionen. Servicestyrelsen gör antagandet att den ökning som skett av gatuprostitutionen i på samma sätt som i till stor del beror på att antalet utländska kvinnor i denna prostitutionsform har ökat. Många utländska kvinnor i prostitutionen även i En betydande del av de prostituerade i uppges vara utländ- ska, kvinnliga prostituerade som regelbundet besöker och gör korta uppehåll i landet. När det gäller andelen utländska personer i prostitutionen i varierar dock uppgifterna. Kvinnorna kommer främst från , , , och . Inte samma ökning i som i och Liksom i och antas antalet utländska kvinnor i prostitutionen totalt sett ha ökat också i , även om det inte finns några systematiska mätningar som styrker det. De uppgifter som finns när det gäller svenska förhållanden rör huvudsakligen gatuprostitutionen (se avsnitt 4.3.2). Vid en jämförelse kan vi konstatera att den kraftiga ökning av antalet utländska kvinnor i gatuprostitutionen som rapporteras både från och saknar sin motsvarighet i . I inled- ningen till forskningsrapporten i konstaterar och att det i inte har etablerat sig några stora grupper av utländska kvinnor på den synliga prostitutionsmarknaden på samma vis som i , och . En jämförelse med situationen i några andra länder 5.4.3Gatuprostitutionen har ökat i och men inte i Kunskapen om gatuprostitutionens omfattning är större än den gällande andra prostitutionsformer som är mindre synliga och mindre tillgängliga. Uppgifter rörande gatuprostitutionen kommer huvudsakligen från iakttagelser som gjorts av uppsökande verk- samheter i de städer där det förekommer gatuprostitution. I genomför Pro Sentret regelbundna s.k. fältpatrulleringar. Som nämnts i föregående avsnitt försvann i princip prostitu- tionen från gatumiljön i direkt efter att sexköpslagen trädde i kraft. Den kom sedan tillbaka, men i minskad omfattning och har därefter legat på ungefär samma nivå. Både i och har gatuprostitutionen däremot ökat kraftigt . Antalet personer i gatuprostitutionen uppges i båda dessa länder ha mer än fördubblats . Det var först som det norska sexköpsförbudet infördes. En jämförelse av gatuprostitutionen i förhållande till ländernas folkmängd visar också att antalet personer i gatuprostitutionen per capita är betydligt högre i än i . Även i , där det finns uppgifter , är antalet personer i gatu- prostitutionen per capita väsentligt högre än i . Vad som sagts framgår av figur 5.1 och figur 5.2 nedan. Figur 5.1 visar förändringen av gatuprostitutionen i reella tal i de tre länderna medan 5.2 är korrigerad för skillnader i befolkningsstorlek och alltså visar gatuprostitutionens omfattning per capita. En jämförelse med situationen i några andra länder Figur 5.1 Antal personer i gatuprostitution i , och 1998–2008 Källa: , Pro Sentret, Servicestyrelsen och uppgifter från prostitutionsgrupperna (2008). En jämförelse med situationen i några andra länder Figur 5.2 Antal personer i gatuprostitution per capita i , och 1998–2008 Källa: , Pro Sentret, Servicestyrelsen, Prostitutions- och Spiralenheten i samt uppgifter från prostitutionsgrupperna i och . Befolkningsstatistik från , Statistisk Sentralbyrå och statistik. Även vid en jämförelse av gatuprostitutionen i huvudstäderna i går det att märka skillnader när det gäller antalet personer. De uppgifter som finns tyder på att de tre huvudstäderna hade ungefär lika mycket gatuprostitution innan införde förbudet mot köp av sexuell tjänst. Därefter har gatuprostitutionen ökat kraftigt både i och , medan den har varit i princip oförändrad i Stockholm.4 Det finns ännu inte någon tillgänglig information om i vad mån det norska sexköpsförbudet har medfört någon effekt när det gäller gatuprostitutionen i . 4 var antalet invånare i tätorten / Hovedstadsområdet 1 153 615 (statistik) och i tätorten 876 391 (Statistisk Sentralbyrå). Antalet invånare i var 825 057 och motsvarande antal för tätorten var omkring 1,3 miljoner (SCB). Den senaste mätningen avseende tätorten gjordes . Då var invånarantalet 1 252 020 men har antalet invånare ökat i de kommuner som helt eller delvis ingår i tätorten . En jämförelse med situationen i några andra länder Figur 5.3 Antal personer i gatuprostitution i , och Källa: , Pro Sentret, Servicestyrelsen samt Prostitutions- och Spiralenheten i . 5.4.4Huvuddelen av prostitutionen förekommer inomhus Inomhusprostitution är – som tidigare nämnts – ett samlings- begrepp för de former av prostitution där kontakterna mellan den prostituerade och sexköparen inte sker i gatumiljön. Kontakterna sker i stället via telefon eller Internet och mötet sker därefter vanligen på hotell, hemma hos kunden, i den prostituerades bostad eller i en annan lokal som den prostituerade disponerar. Beräkningar av omfattningen av inomhusprostitutionen grundar sig huvudsakligen på kartläggningar av annonser avseende prostitution i tidningar och på Internet. I har Pro Sentret genomfört återkommande kartläggningar av sådana annonser och i har liknande regelbundna kartläggningar genomförts . Vid dessa kartläggningar har man delat upp annonserna mellan sådana som rör olika former av prostitution i egen regi, t.ex. eskortprostitution eller prostitution i det egna hemmet, och sådana som rör mer organiserade sammanhang, t.ex. massageinstitut eller strippklubbar. Det kan dock vara svårt att bedöma antalet individer bakom varje annons och tillväga- En jämförelse med situationen i några andra länder gångssätten för sådana bedömningar varierar. Det förekommer också påhittade annonser samt annonser om t.ex. massage eller fotvård som i verkligheten avser sexuella tjänster. Därför är det svårt att dra några säkra slutsatser av resultaten såvitt avser omfattningen av inomhusprostitutionen. När det gäller sådan inomhusprostitution som inte marknads- förs genom annonser i tidningar och på Internet, t.ex. prostitution på massagesalonger, sexklubbar och hotell samt i restaurang- och nattklubbsmiljöer så är kunskapen relativt liten i samtliga nordiska länder. Det uppges vara svårt att få fram mer exakta uppgifter. I vet man emellertid mer vilket förklaras av att huvuddelen av dem som verkar i inomhusprostitutionen har anknytning till massagekliniker, som ju är tillåtna där. När det gäller massagekliniker, eller s.k. klinikprostitution, är det kunden som söker upp kliniken. Antalet prostituerade på varje klinik varierar och det kan vara upp till 20–25 prostituerade på en klinik. På massagekliniker förekommer även män och hbt-personer, men i betydligt mindre omfattning. Servicestyrelsen har beräknat antalet personer verksamma i klinikprostitutionen till minst 3 267 –. –2003 beräknades antalet vara 2 453. Servicestyrelsen har uppskattat att antalet prostituerade i inomhusprostitutionen i var omkring fyra gånger så stort som i gatuprostitutionen. I förekommer viss restaurangprostitution och prostitu- tion på massagesalonger, men inomhusprostitutionen utgörs huvudsakligen av kvinnor som säljer sex på hotell eller i egna lägen- heter. Utanför de större städerna består inomhusprostitutionen så gott som uteslutande av kringresande kvinnor som erbjuder sexu- ella tjänster på hotell. De svårigheter och kostnader det innebär att bedriva prostitutionsverksamhet i lägenheter och på hotell har gjort att kvinnor med utländsk bakgrund ofta stängs ute från inomhus- marknaden. Det europeiska har i sin slutrapport uppskattat att av alla som säljer sexuella tjänster i finns i inomhusprostitutionen som bedrivs bl.a. i privat- bostäder, på restauranger samt i inkvarteringsrörelser. På uppges att det är prostitution i anslutning till stripp- klubbar som är den huvudsakliga arenan. Det finns dock inga närmare uppgifter om omfattningen. Trots den begränsade kunskap som finns om inomhus- prostitutionen är ändå den samlade bilden som ges att prostitu- En jämförelse med situationen i några andra länder tionen på de olika inomhusarenorna i är mer omfattande än gatuprostitutionen. 5.4.5Mer prostitution via Internet i och än i Under mitten och slutet av har användningen av Internet ökat i det närmaste explosionsartat. Därför har man i samtliga nordiska länder alltmer kommit att uppmärksamma Internet som arena för köp av sexuella tjänster och kunskapen om denna prostitutionsform ökar successivt. Eftersom det ibland påstås att den svenska sexköpslagstiftningen har lett till att prostitutionen i större omfattning förmedlas via Internet är det av särskilt intresse att studera förändringen av denna prostitutionsform och jämföra den med förändringen i våra grannländer. Som nämnts ovan gör man återkommande kartläggningar av annonser avseende prostitution på Internet både i och . I dessa kartläggningar har såväl Pro Sentret som Service- styrelsen sett en klar ökning av personer som säljer sexuella tjänster i egen regi. I har det inte genomförts några liknande återkommande och strukturerade kartläggningar. En rad olika undersökningar har dock genomförts av , polisen och prostitutions- grupperna. Även i kan man se en ökning av prostitution via Internet(se avsnitt 4.3.3). I figur 5.4 jämförs de uppgifter vi har från , och . Man bör vara uppmärksam på att alla undersökningar använt sig av bedömningar från enskilda informanter för att kunna avgöra antalet individer bakom varje annons och att tillväga- gångssätten har varierat. Figuren förmedlar därför en övergripande bild och kan inte utgöra underlag för detaljerade jämförelser. En jämförelse med situationen i några andra länder Figur 5.4 Antal personer som erbjudit sexuella tjänster i egen regi via annonser på Internet i , och 2003–2008 Källa: , Pro Sentret och Servicestyrelsen. *2003 – uppgifter från polisen och prostitutionsgruppen i , 2005 – uppgifter från prostitutionsgruppen i (m.fl. 2006) endast avseende , 2007– samt 2007 och 2008 – . De uppgifter som finns tillgängliga ger således vid handen att Internetprostitutionen i egen regi har ökat i både , och i . Kartläggningarna visar dock att antalet personer som erbjudit sexuella tjänster mot betalning i de aktuella formerna av Internetprostitution varit betydligt fler i och än i . Jämförelsen ovan är intressant på så sätt att den inte ger något stöd för påståendet att det svenska förbudet har lett till att prostitutionen flyttat till Internet i större utsträckning än den annars skulle ha gjort. Ökningen av prostitution via Internet har i stället med den nya informationstekniken i sig att göra. Jämfört med och är Internetprostitutionen i låg och antalet personer som erbjudit sexuella tjänster har inte heller ökat mer än i dessa båda andra länder. Som framhållits tidigare är skillnaderna ännu större om man ser till ländernas befolkningsmängd eftersom har nästan dubbelt så många invånare som respektive . En jämförelse med situationen i några andra länder 5.4.6Ökad prostitution totalt sett men inte i Det faktum att vissa delar av prostitutionen är svåra att kartlägga och att kunskaperna därmed är ofullständiga gör det svårt att jäm- föra de nordiska länderna när det gäller prostitutionens omfattning totalt sett. I och har man periodiskt försökt uppskatta det totala antalet personer i prostitu- tion och i båda länderna har man då kunnat konstatera en ökning. I har Pro Sentret uppskattat att det totala antalet har legat mellan 2 500 och 3 000 –2007 för att därefter öka till drygt 3 200. I har minimi- beräkningar av det totala antalet gjorts då Service- styrelsen uppgav att närmare 3 900 personer hade förekommit i prostitution. beräknades antalet ha ökat till närmare 5 700.