sou · GYB330 · 2010-05-04 00:00:00 — Även information som är nödvändig för den gränsöverskridande balansmarknaden ska offentliggöras. SOU 2010:30 Förordning (EG) nr 714/2009 om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande De systemansvariga ska se till att informationen är lättillgänglig och gratis, samt att det finns ett lämpligt och standardiserat infor- mationsutbyte genom vilket denna information är tillgänglig. För att tillfredsställa nya marknadsaktörers behov av information ska information som sträcker sig vara tillgänglig. De systemansvariga ska utbyta tillräckligt detaljerad informa- tion för att möjliggöra en beräkning av belastningsflödena i berörda områden. Även tillsynsmyndigheterna och kommissionen ska på begäran få tillgång till dessa uppgifter, vilka ska behandlas konfi- dentiellt. Avdelning 6 behandlar användningen av kapacitetsintäkter vid överbelastning. Förfaranden för hantering av intäkter vid över- belastning får generera intäkter endast som angi- vits i förväg. Nya sammanlänkningar är undantagna från dessa regler. Fördelningsförfarandet ska granskas av tillsynsmyndig- heterna, och får inte snedvrida tilldelningsförfarandet eller utgöra ett hinder för minskad överbelastning. De nationella tillsynsmyn- digheterna ska på ett transparent sätt redovisa hur intäkterna från tilldelningen av överföringskapacitet används. Intäkterna ska delas mellan berörda systemansvariga i enlighet med vad dessa överens- kommit sinsemellan och ska granskas av respektive tillsynsmyn- dighet. De systemansvariga ska i förväg tydligt fastställa hur eventuella intäkter från situationer med överbelastning ska användas, samt rapportera den faktiska användningen. Tillsynsmyndigheterna ska säkerställa att användningen är förenlig med förordningen, riktlin- jerna samt de ändamål som anges i artikel 16.6. Tillsynsmyndig- heterna ska offentliggöra en rapport som täcker (t.o.m. ) och som redogör för vilket belopp som intäkterna uppgått till samt hur de använts och om användningen överensstämmer med ovan angivna villkor. Intäkter från överbelastningar avsedda för investeringar ska helst användas till fördefinierade projekt avsedda att lindra den aktuella överbelastningen och som kan genomföras inom rimlig tid. För svenskt vidkommande är det som tidigare nämnts som hanterar de svenska kapacitetsintäkterna (flask- halsintäkterna) som uppstår inom det nordiska börssamarbetet. Förordning (EG) nr 714/2009 om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande SOU 2010:30 har dock enligt nu gällande regler inte möjlighet att fondera pengar . Detta innebär att inte har möjlighet att fondera flaskhalsintäkter mellan olika år i syfte att använda dem för vissa fördefinierade investeringsprojekt som bidrar till att lindra överbelastningar. Enligt artikel 16 i förordningen ska ett transmissionsnätsföretag kunna fondera vissa intäkter från överbelastningar mellan olika år för att på så sätt möjliggöra att intäkterna används till fördefinierade investerings- projekt avsedda att lindra den aktuella överbelastningen och därmed återföra medlen till marknadsaktörernas nytta. Den aktu- ella frågeställningen berörs även under avdelning 6 i riktlinjerna. Kommissionen har påpekat att inte följt samtliga punk- ter i riktlinjerna för genomförandet av andra energimarknadspake- tet. De invändningar som gjorts saknar dock i huvudsak betydelse för utredningens arbete då de i huvudsak rör tillämpningsfrågor, förutom sådana aspekter som redan berörts i tidigare kapitel. I de delar kommissionens påpekanden kan föranleda ett behov av ökad tydlighet i regelverket kan utredningen komma att beakta detta vid sina bedömningar. Enligt 12 kap. 1 § ellagen är till- synsmyndighet enligt förordningen (EG) nr 1228/2003. Denna funktion kommer att kvarstå under den nya förordningen. Energi- marknadsinspektionen offentliggör en rapport som redogör för hur Svenska kraftnäts s.k. flaskhalsintäkter använts. torde därmed uppfylla kraven i denna del. 5.3.28Bilaga 2 – Jämförelsetabell Bilaga 2 består av en jämförelsetabell över artiklarna i Förordning (EG) nr 1228/2003 i förhållande till den aktuella förordningen. 6Överväganden och förslag – elförordningen 6.1Uppdatering av existerande hänvisningar Förslag: Existerande hänvisningar till förordning (EG) nr 1228/2003 i ellagen ska uppdateras med hänvisning till förord- ning (EG) nr 714/2009. Det svenska regelverket omfattar även hänvisningar till förordning (EG) nr 1228/2003. Sådana hänvisningar bör nu ändras till att omfatta förordning (EG) nr 714/2009. Sådana ändringar bör ske i 12 kap. 1 och 1 a §§ ellagen. Baserat på genomförandet av det andra marknadspaketet för energi har kommissionen haft invändningar mot genomförandet i flertalet medlemsstater.1 Invändningarna var särskilt inriktade på genomförandet av bestämmelser som syftar till att skapa en sund konkurrens i konsumenternas intresse. För del rörde invändningarna beträffande förordningen om villkor för tillträde till nät för gränsöverskridande elhandel (EG) nr 1228/2003 främst olika frågeställningar relaterade till Baltic Cable and SwePol Link (se avsnitt 5.3.12 och 5.3.16), Kom- missionen pekade bl.a. på brister i publiceringen av den information som den systemansvarige är ålagd att lämna, kapacitetsallokeringen och hanteringen av kapacitetsbrist vad gäller vissa gränsöver- skridande förbindelser. Därutöver nämndes även bristen på ett påföljdssystem på nationell nivå vad gäller förordningen för gräns- överskridande handel med el. I de delar dessa invändningar är relevanta i förhållande till den elförordning som ingår i det tredje marknadspaketet kommer utredningen att väga in kommissionens kommentarer. 1 IP/09/1035 samt MEMO/09/296. Överväganden och förslag – elförordningen 6.2Svenska kraftnäts uppgifter enligt förordningen Förslag: En bestämmelse som tydliggör att ska utföra de uppgifter som åligger den systemansvariga för över- föringssystem för el, dvs. transmissionsnätsföretaget, i enlighet med förordningens bestämmelser och riktlinjer ska införas i verkets instruktion. I syfte att skapa en effektiv grund för Svenska kraftnäts upp- gifter inom ramen för Entso för els verksamhet i enlighet med förordningens bestämmelser vad gäller arbetet med att ta fram nationella elprognoser ska detta vad gäller energiprognoser ske efter samråd med . Artikel 4 anger att ett europeiskt nätverk av certifierade trans- missionsnätsföretag för el (ENTSO-E), ska utgöra grunden för samverkan mellan dessa transmissionsnätsföretag. är berört organ för svenskt vidkommande. I förordning (2007:1119) med instruktion för anges Svenska kraftnäts övergripande verksamhetsområden. saknar instruktionen en explicit hänvisning till Svenska kraftnäts uppgifter i enlighet med elförordningen. En hänvisning till att genom sitt uppdrag som systemansvarig för överföringssystem för el, dvs. transmissionsnätsföretag, för vidkommande har att utföra den systemansvariges upp- gifter i enlighet med förordningens bestämmelser och riktlinjer bör införas i verkets instruktion. I det fall uppgifterna skulle beskrivas på mer detaljerad nivå skulle dessa skrivningar bli onödigt långt- gående då uppgifterna här grundar sig på en förordning som är direkt gällande. Genom en sådan bestämmelse tydliggörs även att har rollen som systemansvarig för överförings- system för el, dvs. transmissionsnätsföretag, i . Det skulle dock kunna finnas ett intresse att här särskilt disku- tera vissa uppgifter i syfte att tydliggöra den aktuella ansvarsfördel- ningen och för att uppgiften kan antas vara förhållandevis resurs- krävande. Emellertid är elförordningen direkt gällande varför det inte torde vara nödvändigt att mer i detalj ange vilka uppgifter som åsyftas här. Med utgångspunkt från utredningens arbete är det dock av intresse att särskilt diskutera kring följande uppgifter: Överväganden och förslag – elförordningen Svenska kraftnäts uppgifter inom ramen för ENTSO-E:s verk- samhet i enlighet med förordningens bestämmelser kommer att vara förhållandevis omfattande och kan därmed antas bli resurs- krävande. Utredningen önskar särskilt belysa följande två uppgifter som faller på . Inom ramen för ENTSO-E:s verksamhet ska delta i arbetet med att ta fram s.k. nätföreskrifter. Här skulle det kunna finnas ett intresse av att förtydliga vad som avses med nät- föreskrifter i detta sammanhang. I det svenska regelverket används begreppet nätföreskrifter för en typ av föreskrifter som tas fram av . Dessa nätföreskrifter skiljer sig till innehållet från den typ av nätföreskrifter som avses i den aktuella förordningen, vilka för svenska förhållanden snarare är att beteckna som nätverkskoder i enlighet med tidigare beskrivning. Enligt för- ordningen ska ENTSO-E ta fram nätföreskrifter/nätverkskoder som behandlar frågeställningar relaterade till den gränsöver- skridande handeln med el med fokus på mer operativa aspekter vad gäller driften av överföringsförbindelser. För svenskt vidkom- mande hanteras denna typ av frågor inom ramen för Svenska kraftnäts verksamhet varför verket därmed är att se som närmast berörd aktör med relevant kompetens och erfarenhet för att hantera de aktuella frågorna. bör därför ansvara för arbetet med de aktuella nätföreskrifterna för svenskt vidkommande. ansvar inom sitt verksamhetsområde kan komma att beröra flera områden som utgör föremål för de aktuella nätföreskrifterna. skulle därmed i vissa fall kunna ha nytta av Energimarknadsinspek- tionens arbete med att ta fram sådana nätföreskrifter eller regler. Det synes dock onödigt långtgående att reglera en sådan kontakt, då denna vid behov kan förutsättas ske som en del av de befintliga kontakterna mellan och Energimarknadsinspek- tionen. ska ENTSO-E ta fram en europeisk försörjnings- prognos som bygger på nationella försörjningsprognoser utarbe- tade av respektive transmissionsnätsföretag. Det huvudsakliga arbetet kommer även här att utföras av . arbetar med effekt- och energiprognoser för den framtida elförsörjningen som en del av sitt arbete med att pla- nera framtida investeringar i det svenska elnätet inklusive relevanta överföringsbindelser. Här kan också nämnas att tillsammans med övriga nordiska transmissionsnätsföretag arbetar Överväganden och förslag – elförordningen med att planera för framtida överföringsförbindelser som berör den nordiska marknaden. Därmed torde fokus för de aktuella progno- serna ligga inom ramen för Svenska kraftnäts verksamhetsområde. Den framtida elförsörjningen kan inte heller ses isolerad från utvecklingen av det totala energisystemet. Ansvaret för att utarbeta långsiktsbalanser för utvecklingen av det totala systemet ligger hos . prognoser avses dock även inkludera de planerade effekterna av politiska satsningar eller målsättningar. prognoser görs med utgångs- punkt från gällande regelverk avseende bl.a. förnybar energi, men även särskilda scenarier kan ingå. För att säkerställa att vid arbetet med sin försörjningsplan har tillgång till Ener- gimyndighetens information om den övergripande utvecklingen är det därför viktigt att verket har möjlighet att ta del av nödvändig information hos . Här förutser utredningen att även om ansvarar för att ta fram de aktuella pro- gnoserna kan i relevanta delar bistå i arbetet med energiprognoserna, se avsnitt 6.3. Det är även viktigt att det tydligt framgår vilka förutsättningar som legat till grund för de prognoser som arbetats fram. En sådan tydlighet ökar transparensen på marknaden och möjliggör för både befintliga och potentiella aktörer att skaffa sig en tydligare bild av den framtida marknaden. bör vid behov även inhämta synpunkter från berörda branschorganisationer i syfte att få deras syn på den framtida utvecklingen på energimarknaden och vilka investeringsbehov som dessa organisationer därvid förutser. Utredningen förutsätter här att det finns ett ömsesidigt intresse och behov för och branschen att ta del av var- andras synpunkter och erfarenheter i samband med utarbetandet av prognoserna. Det torde därmed finnas ett tydligt incitament för att söka ta del av branschens synpunkter och erfa- renheter i samband med Svenska kraftnäts prognosarbete. Arbetet inom ramen för ENTSO-E torde kräva förhållandevis mycket resurser även , då det är rimligt att anta att ENTSO-E även fortsättningsvis kommer att arbeta med utveckling och anpassning av de nätföreskrifter som bl.a. berörs i artiklarna 6 och 8 i syfte att främja utvecklingen av den inre marknaden för el. Artikel 8 anger de uppgifter som åligger ENTSO-E att utföra. Häri ingår bl.a. arbetet med den gemenskapsomfattande ickebindande tioåriga nätutvecklingsplanen som ska tas fram och som ska bygga på nationella investeringsplaner med beaktande av Överväganden och förslag – elförordningen Att utarbeta investeringsplaner för det område man ansvarar utgör en naturlig del av en TSO:s arbete. Det är således en naturlig del av Svenska kraftnäts arbete att utveckla sådana planer för det svenska stamnätet. ENTSO-E ska anta gemensamma verktyg för att säkerställa samordningen av nätdriften under olika förhållanden. Man ska även övervaka och analysera tillämpningen av de nätföreskrifter (nät- verkskoder) och riktlinjer som antagits av kommissionen (artikel 8.8). Båda dessa uppgifter torde innebära att transmissionsnäts- företagen ska rapportera till ENTSO-E kring dessa frågor och/eller aktivt delta i utvecklingsarbetet. Detta innebär att för svensk räkning kommer att vara delaktig i arbetet och där- igenom tvingas avsätta resurser för dessa aktiviteter. En del av de prognoser och planer som nämns ovan har tidigare tagits fram av inom ramen för Nordel-samarbetet, men ökade resurser torde krävas för samarbetet inom ramen för ENTSO-E. 6.3Försörjningsprognoser för den nationella elmarknaden Förslag: ska i relevanta delar bistå med de nationella försörjningsprognoser som ska ligga till grund för Entso för els gemenskapstäckande försörjnings- prognoser. instruktion bör kompletteras med en hänvisning till förordning (EG) nr 714/2009 med anled- ning av detta uppdrag. Som ovan nämnts ska ENTSO-E enligt artikel 8 ta fram en gemenskapstäckande försörjningsprognos som bygger på nationella försörjningsprognoser utarbetade av respektive trans- missionsnätsföretag. Här avses den certifierade systemoperatören för ett område, dvs. för svenskt vidkommande. har detaljerad kunskap om elsystemet och den elöverföringskapacitet som erfordras på kortare sikt, men kan behöva tillgång till ytterligare information för att bedöma elsyste- mets framtida utveckling inom ramen för utvecklingen i det totala energisystemet. tar regelbundet fram långsiktiga energi- balanser. Dessa balanser grundas på historiskt kända ekonomet- Överväganden och förslag – elförordningen riska samband mellan ekonomisk utveckling och energianvändning. De viktigaste parametrarna som bestämmer förändringarna i utbu- det och efterfrågan är dels långsiktsprogno- ser över den ekonomiska utvecklingen, dels utvecklingen av internationella bränslepriser och priserna på utsläppsrätter m.m. Till parametrarna hör även effekterna av vid prognostillfället gäl- lande styrmedel, såsom skatter, kvotplikter, investeringsstöd etc. arbete omfattar därmed prognoser som bl.a. fokuserar på tillkommande produktionsanläggningar avseende förnybar energi. Som ovan nämnts kan man förenklat säga att prognoser fokuserar på energibalansen för . Här finns naturligtvis även ett nordiskt perspektiv som är av intresse då det nordiska systemet som helhet är beroende av situationen i respektive land. Även om dessa prognoser i sig inte prognostiserar behovet av överföringskapacitet kan de vara av betydelse för Svenska kraftnäts bedömning av framtida behov av investeringar. Det torde därmed finnas delar av detta arbete som är relevant för att ta del av i samband med verkets arbete med de prognoser som ska tas fram för arbetet inom ENTSO-E. Det torde därmed vara befogat att har möjlighet att ta del av prognoser samt de för- utsättningar som dessa prognoser baserats på. Det är rimligt att anta att det kommer att krävas nationella för- sörjningsprognoser för samma tidsperioder som anges för den europeiska prognosen, dvs. för de kommande fem åren samt för den följande fem–femtonårsperioden. Detta kan innebära att måste komplettera befintliga prognoser med ytterligare insatser för att ta fram prognoser för de efterfrågade perioderna m.m. i de delar som detta bedöms relevant. Här är rimligt att anta att den faktiska utformningen av de efterfrågade prognoserna kommer att diskuteras och förankras genom ENTSO-E. Det kan därmed komma nya krav på hur pro- gnosen ska utformas och vad den ska omfatta, exempelvis en eventuell uppdelning på energi och effekt. uppdrag att i relevanta delar bistå med prognoser bör tydliggöras genom att en hänvisning till förordning (EG) nr 714/2009 införs i myndighetens instruk- tion. Överväganden och förslag – elförordningen 6.4Energimarknadsinspektionens uppgifter enligt elförordningen Förslag: instruktion ska kom- pletteras med en hänvisning till de uppgifter som följer av för- ordning (EG) nr 714/2009. Bestämmelserna i artikel 22 innebär att medlemsstaterna ska fast- ställa sanktioner för överträdelse av bestämmelserna i elförord- ningen. Sanktionerna ska inte vara straffrättsliga. Det svenska regelverket omfattar bestämmelser som innebär att nätmyndigheten () i sin roll som tillsynsmyndighet enligt 12 kap. 1 § fjärde stycket ellagen har möj- lighet att påföra sanktioner i de fall bestämmelserna i förordningen om gränsöverskridande handel med el inte tillämpas. Påföljds- möjligheterna följer av 12 kap. 3 § ellagen enligt vilken tillsyns- myndigheten får meddela de förelägganden som behövs för att trygga efterlevnaden av de föreskrifter och villkor som omfattas av tillsynen. Det är även möjligt att förena ett föreläggande med vite. Sanktionsmöjligheterna gäller mot såväl privata som offentliga aktörer. Det kan noteras att en myndighet enligt 11 kap. 7 § regerings- formen inte får bestämma hur en förvaltningsmyndighet ska besluta i ärende som rör myndighetsutövning mot enskild eller som rör tillämpning av lag. Tillsynen över efterlevnaden av förordning (EG) nr 714/2009 innebär emellertid inte att Energimarknads- inspektionen ska avgöra hur ska fullgöra sin myn- dighetsutövning. I egenskap av tillsynsmyndighet har Energimarknadsinspek- tionen en viktig roll i förhållande till förordningen. En aktiv till- synsmyndighet har möjlighet att stärka förtroendet för markna- dens funktion hos både befintliga och potentiella aktörer, vilket utgör en viktig förutsättning för en dynamisk och väl fungerande marknad. För att ytterligare betona och tydliggöra Energi- marknadsinspektionen roll som tillsynsmyndighet enligt förord- ningen om gränsöverskridande handel med el bör 1 § punkten 6 inspektionens instruktion kompletteras med en hänvisning till de uppgifter som följer av förordning (EG) nr 714/2009. Under denna punkt i instruktion nämns bl.a. elmarknadsdirektivet, gasmarknadsdirektivet samt förordningen Överväganden och förslag – elförordningen om villkor för tillträde till naturgasöverföringsnät. Följaktligen torde det därmed vara lämpligt att även inkludera en hänvisning till den aktuella förordningen mot bakgrund av de uppgifter som här- igenom tillförs de nationella tillsynsmyndigheterna, vilken för svenskt vidkommande är . En sådan hänvisning tillsammans med en uppdatering av 12 kap. 1 § ellagen innebär ett tydliggörande av nätmyndighetens, dvs. , uppgifter i enlighet med förordning (EG) nr 714/2009. De nationella tillsynsmyndigheterna har flera uppgifter under förordningen och dessa omfattas därmed i sin hel- het av denna uppdatering. Förslag: Regeringen ska ge rätt att fondera kapacitetsavgifter, s.k. flaskhalsintäkter, för att använda till mothandel eller investeringar som syftar till att bibehålla eller öka kapaciteten på aktuell förbindelse. I förordningens artikel 16.6 samt i bilagan sektion 6 anges hur transmissionsnätsföretagen för el får använda de intäkter de får från kapacitetsfördelning, s.k. kapacitetsavgifter även benämnda flask- halsintäkter. Här anges bl.a. att de ska ha möjlighet att fondera dessa intäkter att användas för motköp och för specifika fördefinie- rade investeringsprojekt som bidrar till att lindra situationer med överbelastning. En sådan lindring kan antas ske på olika sätt genom förstärkningar av befintlig kapacitet eller genom helt nya invester- ingar i överföringskapacitet. Vad gäller uppstår dessa flaskhalsintäkter i elbörsen Spots verksamhet när avvikelse råder mellan systempris och områdespris. är mottagare av de intäkter som hänförs till prisområde . är som tidigare nämnts ett statligt affärsverk. Verket utgör därmed juridiskt sett en del av den svenska staten. Ett affärsverk ska i princip finansiera sin verksamhet genom intäkter från de tjänster eller produkter som verket erbjuder. Svenska kraft- näts verksamhet finansieras både genom avgifter och genom stats- budgeten. Det är som beslutar om ramarna för Svenska kraftnäts investerings- och finansieringsverksamhet. Överväganden och förslag – elförordningen samband med att statens budget antas. ska tillämpa en årsvis cyklisk budgethantering (kassamässig budget- hantering) samt redovisning. Denna metod tillåter inte att pengar flyttas från till ett annat, dvs. fonderas mellan åren. Dessa regler gäller för staten som helhet. Mot denna bakgrund har inte möjlighet att fondera flaskhalsintäkter . Därmed finns inte heller möjlighet att öronmärka dessa intäkter för användning till motköp och till vissa fördefinierade investeringsprojekt som bidrar till att lindra överbelastningar. I syfte att åstadkomma en sådan möjlighet att fondera flask- halsintäkter mellan år finns olika alternativa tillvägagångssätt. Utgångspunkten för de olika alternativen är att regeringen förfogar över frågan, och därmed har möjlighet att ge rätt att förfoga över kapacitetsavgifterna i enlighet med förordningens bestämmelser. Ett möjligt sätt skulle vara att i sitt regleringsbrev ges rätt att fondera alla eller delar av dessa avgifter. Därmed tydliggörs förutsättningarna för det aktuella året. En nackdel med denna metod är dock att ett regleringsbrev endast gäller , vilket innebär en väl kort planeringshorisont när de aktuella investeringsprojekten kan antas vara fleråriga. Ett annat sätt att åstadkomma en möjlighet att fondera kapaci- tetsavgifterna skulle kunna vara en bolagisering av Svenska kraft- nät. Detta torde dock vara en mycket långtgående metod om detta vore det enda syftet med bolagiseringen. En bolagisering skulle även kunna ge vissa andra fördelar såsom en ökad tydlighet genom att myndighetsuppgifter lyfts bort från ett bolagiserat . Även om det kan finnas andra anledningar att se närmare på förutsättningarna och fördelar respektive nackdelar med en bolagisering har utredningen inte för avsikt att föreslå en sådan bolagisering, då detta inte omfattas av utredningens uppdrag. I syfte att ge möjlighet att tillämpa förordning- ens bestämmelser som rör fondering av kapacitetsavgifter bör regeringen ge möjlighet att fondera kapacitets- intäkter . En sådan ordning vore även önskvärd från ett planeringsperspektiv då kapacitetsintäkterna uppvisar betydande variation mellan olika år. Den svenska naturgasmarknaden har beskrivits i ett antal betän- kanden och rapporter . Denna inledande beskrivning är en uppdaterad och omarbetad version av beskriv- ningen i slutbetänkande Koncessioner för el- och gasnät (SOU 2009:48). Naturgasen introducerades i genom en anslutning av det då nybyggda svenska naturgassystemet till det danska. Tillförseln av naturgas sker fortfarande uteslutande från genom transmissionsledningen från i till utanför . Naturgasen har sitt huvudsakliga fysiska ursprung i de danska naturgasfälten i , även om själva handeln med gas omfattar andra länder än . Produktionen i de danska naturgasfälten bedöms befinna sig på sin topp för att successivt minska . producerades ca 8,7 miljarder Nm3 naturgas i de danska naturgasfälten.