sou · GYB362 · 2010-09-30 00:00:00 — bedrivas flera pilotverk- samheter som bygger på de principer som har utvecklats i STORK- projektet. genom deltar i ett pilotprojekt som ska göra det möjligt för privatpersoner att delge adressändringar mellan medlemsstaterna. Visionen med projektet (Procure- ment Online) är att alla företag inom EU ska kunna kommunicera elektroniskt med alla EU-institutioner för hela inköpsprocessen. Syftet med projektet är att etablera en paneuropeisk pilotlösning som i samverkan med existerande nationella system stödjer en samverkande offentlig elektronisk hantering av hela inköpsproces- sen i EU. Projektet (Simple Procedures Online for ) är ett pilotprojekt som lanserats av i syfte att undanröja administrativa hinder som europeiska företag möter när de vill erbjuda sina tjänster i ett annat land. Projektet kommer att genomföras i olika faser. Utveckling av allmänna specifikationer och lösningar för e-tjänster, så som teknisk och semantisk interoperabilitet samt e-dokument, kommer att priorite- ras. SOU 2010:62 Bilaga 15 är ett arbete för att på europeisk nivå utveckla användningen av informations- och kommunikationsteknik inom juridiken, framför allt genom att skapa en europeisk e-juridikportal på Internet. Syftet med arbetet är att förbättra medborgarnas till- gång till rättsväsendet genom att göra det enklare att söka infor- mation samt rationalisera och förenkla rättsliga förfaranden. Det övergripande målet med projektet (of Information) är att effektivisera samordningen av social- och arbetslöshetsförsäkringarna så att den fria rörligheten för arbetstagare underlättas till nytta både för den enskilde och för arbetsgivare. Projektet sätter upp en paneuropeisk infrastruktur för elektroniskt informationsutbyte mellan myndigheter på socialför- säkrings- och arbetsmarknadsområdet. Infrastrukturen ska vara färdig . ska allt informa- tionsutbyte ske elektroniskt. Den nationella delen av den gemen- samma infrastrukturen, den s.k. kontaktpunkten, sätts i upp av . Övriga svenska myndigheter/organisa- tioner som berörs är , Arbetsförmedlingen, Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen och arbetslöshets- kassorna. EU kommissionen beslutade att godkänna förslaget till projektplan för projektet Services for European Patients, epSOS. Det övergripande syftet är att utveckla en funktionell modell och IT-infrastruktur som gör det möjligt att skapa säker åtkomst till patienters kliniska information, med särskilt fokus på en basal patientöversikt och eRecept, mellan de europeiska sjukvårdssystemen. Kommuner och Landsting (SKL) har ansvaret för projektkoordinationen av epSOS och har även, tillsammans med ansvar för det svenska deltagandet i projektet. Svensk medverkan: SKL Sammanfattning av delegationens remissyttranden Leveransplikt för elektroniska dokument (Ds 2009:61) E-delegationen har lämnat synpunkter på departementspromemorian Leveransplikt för elektroniska doku- ment (Ds 2009:61). Delegationen har granskat förslagen utifrån de perspektiv som är relevanta med hänsyn till delegationens uppdrag. Ur allmän synvinkel är delegationen positiv till en författningsreglering som leder till att det långsiktiga digitala bevarandet stärks. Delegationen anser dock att en reglering principiellt sett bör utgå från en rätt för Kungl. att kräva in visst material i elektronisk form i stället för att ålägga enskilda och offentliga organ en vidsträckt skyldighet att lämna pliktexemplar av materialet. Det är vidare av stor vikt att en reglering av denna karaktär innehåller ett starkt skydd för den personliga integriteten. Delegationen anser att den föreslagna nya lagen innehåller brister i fråga om tydlighet och rättssäkerhet. Lagen bör inledningsvis inne- hålla bestämmelser som beskriver syftet med regleringen. Vidare bör lagens tillämpningsområde framgå tydligt och knyta an till bestämmelserna i yttrandefrihetsgrundlagen. Det finns risk för att den föreslagna definitionen av begreppet elektroniskt dokument (1 §) skapar oklarhet eftersom det har annan innebörd i annan lagstiftning. Av bl.a. rättssäkerhetsskäl bör även begreppet nätverk (2 §) definieras. Delegationen är tveksam till att det i lagen (10 §) regleras att ett pliktexemplar ska lämnas på en databärare och ställer sig frågande till om det förfarandet för att lämna pliktexemplar ska utgöra huvudregeln. Delegationen ifrågasätter i sig behovet av vite (13 §) som en sanktion för att uppnå det avsedda syftet med lagen. En bestämmelse till skydd för den personliga integriteten bör uttryckligen ange vem som berörs av förbudet mot att söka igenom flera elektroniska dokument och tydligt beskriva vad som är förbjudet. Ett förbud bör dessutom vara förenat med en sanktion vid överträdelse av bestämmelsen. Se medborgarna - för bättre offentlig service (SOU 2009:92) E-delegationen har lämnat synpunkter på Se medborgarna -för bättre offentlig service (SOU 2009:92). Delegationen valde att kommentera utredningens förslag som berör delegationen på området teknikstödd service (avsnitt 5). Delegationen avstyrkte de förslag där delegationen skulle vara delaktiga i teknik- eller stödsystem till servicecentrum. Delegationen tillstyrker utredningens förslag om att en robust och enkel e-legitimation bör utvecklas och att Min sida blir ett prioriterat utvecklingsprojekt för delegationen. Delegationen avstyrker att Arbetsförmedlingen knyts till försöksverksamhet med gemensamma administrativa verksamhets- stöd på e-området eftersom det rör sig om teknikstödd distans- service och inte personal- eller ekonomiadministration. Delega- tionen avstyrker förslaget att Arbetsförmedlingen ges i uppdrag att i samråd med E-delegationen inventera vilket teknik- och system- stöd som personalen vid servicecentrumen behöver ha. Delegationen avstyrker även att delegationen borde utreda och lämna förslag till hur en telefontjänst med ett nationellt telefon- nummer för offentlig service ska utformas. Delegationen anser dessutom att om en kampanj för att främja medborgarnas använd- ning av e-tjänster ska genomföras, bör ansvaret för att sprida information om olika e-tjänster främst ligga på myndigheterna eftersom de har de direkta kontakterna med medborgarna och företagen. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet (SOU 2010:4) E-delegationen har lämnat synpunkter på betänkande Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet (SOU 2010:4). E-delegationen välkomnande förslaget i stort men ansåg bl.a. att utlämnande i elektronisk form inte skulle bli tillräckligt reglerat när det gällde personuppgifter. I sammanhanget erinrade delegationen om vikten av att en allmän översyn av gällande registerförfattningar genomförs. E-delegationen (Fi 2009:01) välkomnar förslagen i stort men har synpunkter i vissa delar. Förslaget om utlämnande i elektronisk form blir, enligt delega- tionens uppfattning, inte tillräckligt reglerat när det gäller behand- ling av personuppgifter, vilket kan äventyra förslaget i sin helhet. Delegationen anser att frågan om hur den s.k. finalitetsprincipen förhåller sig till lagförslaget om utlämnande i elektronisk form, som går utöver den grundlagsskyddade rätten att få ut allmänna handlingar i form av utskrift, bör kommenteras i det fortsatta lagstiftningsarbetet. Förutsättningarna för avgiftsuttag vid utlämnande av allmänna handlingar i elektronisk form bör, enligt delegationens mening, ses över. Vidare lämnas synpunkter om vikten att tillmötesgå en begäran om utlämnande i visst format samt det angelägna att det sker en allmän översyn av gällande registerförfattningar och begreppsbild- ningen på området. Utredning om hur länsstyrelsernas interna administrativa verksamhet kan organiseras (Fi2009/6991) E-delegationen har lämnat synpunkter på Utredningen om hur länsstyrelsernas interna administrativa verk- samhet kan organiseras (Fi 2009/6991). E-delegationen avstyrker utredningens förslag och anför att det i stället finns möjlighet för länsstyrelser att t.ex. via en nämnd- myndighetslösning ansluta sig till de gemensamma administrativa verksamhetsstöd som e-delegationen föreslår i sitt första betän- kande (SOU 2009:86). E-delegationen avstyrker utredningen förslag att inrätta en admi- nistrativ stödmyndighet, Länsstyrelsernas servicemyndighet. Delegationen anser att förslaget med en servicemyndighet begränsar möjligheterna till att hitta flexibla lösningsalternativ och hindrar en koppling till det förändringsarbete som påbörjats inom e-förvaltningsområdet. Volymen på de IT-, löne- och EA-uppgifter som myndigheten ska utföra är för liten för att skapa tillräckliga effektivitetsvinster. Delegationen förordar en lösning där det inrättas ett Länsstyrel- sernas administrativa råd i form av en nämndmyndighet. Nämnden ska meddela administrativa verkställighetsföreskrifter och ge admi- nistrativt stöd och service till länsstyrelserna samt inneha strate- giska beställar- och samordningsfunktioner samt viss administrativ specialistkompetens. Nämndens uppgift bör bestå i att samordna och beställa administrativa stödtjänster inom främst EA-, IT-, HR- området. En nämndmyndighetslösning skapar flexibilitet för fram- tida alternativa lösningar. En myndighet för samordning av elektronisk En särskild utredare ska förbereda och genomföra bildandet av en nämndmyndighet för samordning av statens och kommunernas hantering av metoder och tjänster för elektronisk identifiering och signering (e-legitimationer). Nämnden ska ha som värdmyndighet. Utredaren ska bl.a. besluta om nämndens närmare organisation och arbetssätt samt lämna förslag till författningsreglering. Nämnden ska kunna inleda sin verksamhet . Uppdraget gäller med förbehåll för beslut i de delar det behövs. Uppdraget ska slutredovisas . Nuvarande system för elektronisk identifiering och signering För många e-tjänster som statliga myndigheter och kommuner tillhandahåller behöver motparten identifieras elektroniskt på ett säkert sätt. Det behövs också metoder för att signera handlingar elektroniskt, så att det kan avgöras vem handlingen härrör från och att den inte förvanskats. Tillgång till säkra metoder för elektronisk identifiering och signering är därför en grundförutsättning för utveckling av e-tjänster i förvaltningen och en del av en gemensam infrastruktur för e-förvaltning. Statens och kommunernas användning av metoder för identifie- ring och signering i samband med e-tjänster bygger på samordnade ramavtalsupphandlingar. upphandlingar, från vilka statliga myndigheter och anslutna kommuner kan göra avrop. Nuvarande ramavtal (Eid 2008) löper ut och kan förlängas till . Ett leveransavtal som upprättas efter avrop på befintliga ramavtal kan ha samma avtalslängd som det ursprungliga ramavtalets avtals- period. Ett avrop från nuvarande ramavtal (Eid 2008) kan således ske och gälla , som längst till . Det nuvarande systemet med ramavtalsupphandlingar av ett fåtal tjänsteleverantörer har varit utformat i första hand för att få till stånd en snabb utveckling av e-tjänster. En förutsättning har därför bl.a. varit att tjänsteleverantörerna har ett stort antal redan identifierade kunder. Det nuvarande systemet, som används av ett antal myndigheter och kommuner, har utsatts för viss kritik. Det har framförts att debiteringssystemet leder till höga kostnader för vissa små myndigheter och kommuner samt att kostnaderna är oförutsäg- bara. Myndigheter har också anfört att det är komplicerat att sluta avtal med flera leverantörer, vilket krävs om e-tjänster ska kunna tillhandahållas oavsett vilken e-legitimation den enskilde använder. Systemet har också skapat svårigheter för nya aktörer att få tillträde till marknaden genom att ett fåtal leverantörer valts ut genom ramavtal. De tekniska lösningarna har också kritiserats för bristande användarvänlighet och tillgänglighet. I lagen (2000:832) om kvalificerade elektroniska signaturer finns bestämmelser om säkra anordningar för signaturframställning, om kvalificerade certifikat för elektroniska signaturer och om utfär- dande av sådana certifikat. utövar enligt lagen tillsyn över utfärdare av kvalificerade certifikat till allmän- heten. finns en certifikatutfärdare anmäld. E-delegationen har i sitt delbetänkande Strategi för myndigheter- nas arbete med e-förvaltning (SOU 2009:86) lämnat förslag till hur förvaltningens framtida arbete med e-legitimationer kan organise- ras. Delegationens förslag har sin utgångspunkt i de förslag som redovisas i en rapport från dåvarande Verket för förvaltnings- utveckling, Verva, Slutrapport om säkert elektroniskt informa- SOU 2010:62 Bilaga 17 tionsutbyte och säker hantering av elektroniska handlingar (Rapport 2008:12). Delegationen föreslår att det inrättas en nämnd med uppgift att fastställa gemensamma krav för myndigheternas användning av e- legitimationer. Nämnden föreslås också få ansvar för att säkerställa att förvaltningen har tillgång till tjänster för elektronisk identifie- ring och signering samt s.k. identitetsintyg. Enligt förslaget ska samordningsfunktionen också tillhandahålla en identitetsintygs- tjänst till myndigheter och kommuner om det behövs. Delega- tionen föreslår att nämnden inrättas i form av ett särskilt besluts- organ inom . Förslaget syftar till att förenkla för medborgare och företag, att underlätta för myndigheterna och att öppna för fler leverantörer. I rapporten – en underutnyttjad resurs (RiR 2009:19) har granskat om systemet för e-legitima- tion är rättssäkert, tillgängligt, kostnadseffektivt och teknikneutralt samt om regeringen och ansvariga myndigheter har agerat i enlighet med intentioner på området. bedöm- ning är att systemet för e-legitimationer har haft en positiv effekt på utvecklingen av e-förvaltningen och att det till stora delar upp- fyller de krav på rättssäkerhet, tillgänglighet, kostnadseffektivitet och teknikneutralitet som har uttalat. I rapporten fram- hålls dock mindre brister i nämnda avseenden. anför att E-delegationens förslag i delbetänkandet Strategi för myndig- heternas arbete med e-förvaltning (SOU 2009:86) innebär att flera av de påpekade bristerna skulle kunna avhjälpas genom att reger- ingen och myndigheterna får förutsättningar för att få till stånd den styrning och uppföljning som krävs för att tillgodose önskemål om ökad rättssäkerhet, användbarhet och teknik- neutralitet. Regeringen har i propositionen Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt gjort bedömningen att statens långsiktiga försörjning av elektroniska legitimationer bör bygga på lösningar som utvecklas av marknaden (prop. 2009/10:175 s. 70 f.). De bör uppfylla krav på hög säkerhet och tillgänglighet samt teknisk samverkansförmåga. Regeringen uttalade vidare att hanteringen av e-legitimationer bör samordnas och styras i större utsträckning än . Uppdrag att inordna inköpsverksamheter inom den statliga inköpssamordningen Regeringen har uppdragit åt Kammarkollegiet att förbereda och genomföra inordnandet av upphandlingsverksam- heterna som sker genom ramavtal och som avser statlig inköps- samordning vid vissa myndigheter (dnr Fi2010/2733). Uppdraget ska vara genomfört . En myndighet för samordning av elektronisk identifiering och signering Behovet av en myndighet Tillgång till säkra och effektiva metoder för elektronisk signering och identifiering är en förutsättning för utvecklingen av nya och mer avancerade e-tjänster hos myndigheter och kommuner. Den lösning för samordning av hanteringen av elektronisk identifiering och signering, som E-delegationen föreslagit, syftar till att samtliga e-legitimationer som uppfyller de uppställda kraven ska kunna användas av medborgare och företag när de använder förvaltning- ens e-tjänster. Lösningen kan också förväntas leda till en effektivi- sering av arbetssätt hos myndigheter och kommuner, bland annat genom att behovet av specialistkompetens vid den enskilda myndigheten eller kommunen bör minska. Detta är viktigt inte minst för små myndigheter och kommuner. Den föreslagna lösningen möjliggör vidare att samtliga leveran- törer som har en lösning som uppfyller de uppställda kraven kan få tillträde till marknaden. En sådan lösning kan därmed förväntas förbättra förutsättningarna för en fungerande konkurrens på marknaden för elektronisk identifiering och signering. Remiss- instanserna stödjer i stort utredningens förslag till förbättring av samordningen genom att inrätta en nämnd. Regeringen delar uppfattningen att dessa övergripande syften är väsentliga för den fortsatta utvecklingen på området. Regeringen bedömer också, i likhet med ett flertal av de remissinstanser som uttalar sig i frågan, att E-delegationens förslag kan förväntas leda till att dessa syften uppfylls bättre än . Eftersom metoder för elektronisk identifiering och signering är en del av en infrastruktur som är gemensam för statlig och är det enligt regeringens mening rimligt att staten tar ett övergripande ansvar för att en sådan infrastruktur kommer till stånd. Mot denna bakgrund anser regeringen att det bör inrättas en myndighet för samordning av elektronisk identifiering och signering. Myndighetens verksamhet bör ha följande övergripande syften: -Privatpersoner och företag ska kunna använda en och samma e-legitimation vid nyttjande av alla e-tjänster som tillhandahålls av statliga myndigheter och kommuner. -Konkurrensen och förutsättningarna för utveckling av nya tjänster för elektronisk identifiering och signering ska för- bättras. -Myndigheternas och kommunernas kostnader ska minska genom att färre kompetenser och funktioner behöver finnas hos varje organisation när fler funktioner är centralt samordnade eller upphandlas på marknaden. Myndigheten ska samordna statens och kommunernas arbete med och användning av metoder och tjänster för elektronisk identifie- ring och signering (e-legitimationer) samt, om det behövs, till- handahålla myndigheter och kommuner tjänster inom området. -att fastställa de krav som ska vara gemensamma för de statliga myndigheternas användning av elektronisk identifiering och signering, och -att myndigheten ska säkerställa att nödvändiga tjänster och funktioner (t.ex. identitetsintygsgivare, anvisningstjänster samt register över godkända identitetsintygsgivare, anvisningstjänster och e-tjänsteleverantörer) finns tillgängliga för förvaltningen. Även i fortsättningen bör förvaltningen använda sig av tjänster och metoder som utvecklas och tillhandahålls av aktörer på marknaden. I detta sammanhang ska lagen (2007:1091) om offentlig upphand- ling beaktas. Myndigheten ska på lämpligt sätt välja ut och godkänna leverantörer av sådana tjänster. Om det krävs för att säkerställa behovet av nödvändiga tjänster och funktioner ska myndigheten sluta avtal med identitetsintygsgivare och med leverantörer av tjänster för identifiering och signering. Om det är nödvändigt ska myndigheten i egen regi tillhandahålla tjänster för identitetsintyg till anslutna myndigheter. Det är viktigt att myndighetens organisation och verksamhet utformas på ett sådant sätt att goda förutsättningar ges för konkur- rens och för utveckling av tjänster på marknaden. Myndigheten bör därför tillhandahålla tjänster till myndigheter och kommuner endast om det är nödvändigt för att säkerställa förvaltningens tillgång till elektronisk identifiering och signering under de förutsättningar och med de mål som angivits. Utförandet av sådana tjänster bör i normalfallet upphandlas på marknaden. Detta gäller såväl identitetsintygstjänster som tjänster för identifie- ring och signering. Myndigheten ska emellertid inte, om det inte finns särskilda skäl, utföra uppgifter som faller inom den statliga inköpssamordningen som Kammarkollegiet ansvarar för (se även ovannämnda uppdrag till Kammarkollegiet). Utöver dessa löpande uppgifter ska myndigheten ansvara för att på ett övergripande plan följa utvecklingen inom området. Detta avser exempelvis frågor om organisationslegitimationer och anlitande av ombud vid elektroniska kontakter med myndig- heterna. Myndigheten ska följa utvecklingen såväl i som internationellt när det gäller tekniska och administrativa lösningar för elektronisk identifiering och signering. Myndigheten ska också delta i internationellt samarbete i dessa avseenden. Myndighetens verksamhet ska ge marknaden förutsättningar att utveckla de lösningar som krävs för förvaltningens behov. Verksamheten bör organiseras på ett sådant sätt att myndighetens informationsresurser och tjänster så långt som möjligt kan utgöra utgångspunkt för kommersiella tjänster. Elektronisk identifiering och signering är centrala funktioner för e-förvaltningen och för samhället i övrigt. Det är viktigt att myndigheten har ett högt förtroende och en hög legitimitet i hela den offentliga förvaltningen och hos näringslivet. Det är vidare angeläget att verksamheten bedrivs med en stor grad av självständighet gentemot de myndigheter som använder nämndens tjänster eller vars verksamhet i övrigt påverkas av dess beslut. Förslaget att placera nämnden vid har tillstyrkts av en majoritet av de remissinstanser som uttalat sig i frågan. Några remissinstanser framhåller dock att det är viktigt att inte värdmyndighetens egna behov tillåts styra utvecklingen. Regeringen anser att den samordning som myndigheten ska ansvara för bör bedrivas med en hög grad av självständighet. Verksamheten ska därför organiseras i form av en nämndmyndig- het. Nämndens ordförande och övriga ledamöter ska utses av regeringen. ska tillhandhålla kansliresurser och administrativt stöd till nämnden. Personalen ska vara anställd i . Nämnden ska ansvara för arbetsledning avseende personalens arbete med nämndens uppgifter. Statliga myndigheters och kommuners användning av tjänster för identifiering och signering ska, liksom , finansieras av respektive myndighet eller kommun. När en statlig myndighet eller kommun använder nämndens tjänster ska myndigheten eller kommunen betala en avgift. De samlade avgiftsintäkterna ska helt finansiera de samlade kostnader som nämnden har för användning av upphand- lade tjänster för identifiering, signering och tillhandahållande av identitetsintyg. Avgiftsfinansieringen bör leda till lägre totala kostnader för såväl varje statlig myndighet och kommun som förvaltningen som helhet. Därutöver bör nämndens verksamhet i så stor utsträck- ning som möjligt täckas av avgiftsintäkter. En särskild utredare ska förbereda och genomföra bildandet av en av statens och kommunernas hantering av metoder och tjänster för elektronisk identifiering och signering (e- legitimationer). Nämnden ska ha som värdmyndighet. Utredaren ska utgå från vad regeringen ovan angett om nämndens verksamhetsområde. Utredaren ska bedriva sitt arbete så att nämnden kan inleda sin verksamhet . Utredaren ska lämna förslag på nämndens ansvarsområde, finan- sieringsform och mål för verksamheten. Förslagens verksamhets- mässiga, ekonomiska och personella konsekvenser samt konse- kvenser för företag ska redovisas. Utredaren ska särskilt uppmärk- samma konsekvenserna för statligt och kommunalt ägda bolag och hur dessas deltagande i samordningen förhåller sig till bestämmel- serna om offentlig upphandling. Utredaren ska lämna förslag till instruktion för nämnden och andra författningsändringar som bildandet av nämnden föranleder. Utredaren ska föreslå lämpliga arbetsformer för verksamheten samt en arbetsordning, en arkivplan och en verksamhetsplan för nämnden. Verksamhetsplanen ska avse perioden –2013 och innefatta en tidsplan för genomförandet av olika delar av nämndens verksamhet. Av verksamhetsplanen ska det framgå på vilka områden standarder och liknande krav ska fastställas samt när och i vilken ordning detta kan göras. I förberedelserna ingår att bedöma vilken kompetens som är nödvändig för nämndens verksamhet samt så långt som möjligt förbereda anställning av den personal som behövs vid kansliet. Utredaren ska analysera om någon verksamhet vid en befintlig myndighet bör överföras till nämnden. Utredaren ska närmare analysera förutsättningarna för att finansi- era verksamheten till större delen med avgifter.