sou · GXB383d2 · 2010-01-01 00:00:00 — skulle bedöma om delmål och andra preciseringar av miljökvalitetsmålen var tillräckliga genom den årliga rapport som regeringen avsåg att presentera för riksdagen15. Miljö- och jord- bruksutskottet tillstyrkte regeringens förslag om en ny struktur för miljöarbetet men föreslog med anledning av motioner från M, KD, V, C, FP och MP att regeringen skulle återkomma till med redovisning och förslag även beträffande de delmål som skulle behövas för det fortsatta arbetet med att nå miljökvalitetsmålen16. Främst inom myndighetssfären är det många som anser att det är en styrka att delmålen beslutas av . De anser att det ger 1997/98:145. 16MJU6 1998/99. PM 3 Miljömålssystemets struktur samt måluppfyllelse stabilitet och långsiktighet åt det konkreta miljöarbetet. Inom näringslivet och bland myndigheterna finns osäkerheter angående vilken status miljömålen, framför allt delmålen, har och hur de kan och bör användas i myndighetsutövningen. I olika studier fram- kommer att en formalisering av miljömål sannolikt inte skulle medföra ett mer effektivt genomförande av miljömålen. Miljömålen kan istället utgöra ett bakgrundsunderlag vid prövning och till- 7.3Delmål ersätts av etappmål Man kan ifrågasätta om delmålen är utformade så att de effektivt leder till slutmålen. Att ha alltför många delmål i systemet kan leda till att miljöarbetet blir oprioriterat dvs. allt är lika viktigt. Sam- tidigt finns behov av mål som effektivt leder till att miljökvalitets- målen nås dvs. de behöver ange nivåer som bidrar till att sluta gapet så att miljökvalitetsmålen nås. Sådana mål behöver sam- tidigt vara realistiska och möjliga att nå inom tidsramen. Utredningen föreslår att delmål ersätts av etappmål som i större utsträckning kan vara målövergripande och som är effektiva steg på vägen för att inom en generation skapa förutsättningar för att nå ett eller flera miljökvalitetsmål. Sådana etappmål kan också kon- kretisera generationsmålets strecksatser och kan ange att en viss omställning ska vara genomförd eller att en viss kvalitet ska vara uppnådd till en bestämd tidpunkt. De flesta av nuvarande delmål anger steg på vägen och bör kunna benämnas etappmål. Begreppet delmål, som är oklart till innebörden, kan därmed utgå ur systemet. Etappmål kan tillföras miljömålssystemet på olika sätt. Det kan t.ex. ske genom att mål som beslutas inom EU eller genom inter- nationella överenskommelser införlivas i miljömålssystemet. Det gäller t.ex. mål eller normer för utsläpp och halter av kväveföre- ningar och partiklar som härrör från EU:s direktiv om nationella utsläppstak för vissa luftföroreningar, som finns under miljökvali- tetsmålet luft. Ett annat exempel är mål som berör Ingen övergödning, dvs. utsläpp av kväve- och fosforföreningar till vatten, och som härrör från överenskommelsen inom Helsingfors- konventionen. 17Naturvårdsverket 2009, Rapport 5964. 18Dalhammar C, 2008. PM 3 Miljömålssystemets struktur samt måluppfyllelse EG-direktiv som innehåller bestämmelser om att ett visst resul- tat ska uppnås ska på lämpligt sätt införlivas i den nationella rätts- ordningen. Detta sker antingen genom riksdagsbeslut eller genom att regeringen beslutar om att föra in bestämmelsen i förordningar eller föreskrifter. Genom att införliva mål som härrör från EU eller internationella överenskommelser i miljömålssystemet ges målet en systematiserad uppföljning och ingår på ett naturligt sätt i miljö- arbetet. Etappmål kan också utvecklas på uppdrag av regeringen. I PM 8 behandlar utredningen hur strategier ska utvecklas. Utredningen föreslår där att regeringen tillsätter en beredning med huvuduppgift att på beställning av regeringen ta fram beslutsunderlag för stra- tegier med avvägda etappmål, för att uppnå generationsmålet och i förlängningen ett eller flera miljökvalitetsmål. Ett sådant besluts- underlag bör innehålla alternativa ambitionsnivåer för etappmål med tillhörande styrmedel och, vid behov, underlag för förhand- lingsarbete inom EU och internationellt. Därefter behövs politiska beslut för att avgöra vilka etappmål som ska antas, vilken ambi- tionsnivå ett visst etappmål ska ha samt vilket urval av styrmedel som ska användas. Vilken instans, riksdag eller regering, som bör besluta om etappmålet blir på så sätt beroende av vilka styrmedel som antas. Regeringen kan dessutom ge myndigheter i uppdrag att utveckla etappmål med tillhörande beslutsunderlag på samma sätt som den parlamentariska beredningen. har naturligtvis alltid möjlighet att diskutera, debat- tera och besluta om etappmålen, t.ex. genom motioner. Men huvudinriktningen bör vara att etappmål beslutas av regeringen. bör besluta om långsiktiga, strategiska frågor, medan detaljfrågor kan beslutas av regeringen. Genom att regeringen ges större utrymme att besluta om etappmål ökar flexibiliteten i miljömålssystemet. I beslut om etappmål måste det vara tydligt vilken myndighet som har ansvar för att följa upp etappmålet. PM 3 Miljömålssystemets struktur samt måluppfyllelse 8Regionala och lokala mål samt sektorsmål för miljö I miljömålssystemet ingår även regionala miljömål. De nationella miljökvalitetsmålen är en utgångspunkt för att följa upp och rap- portera miljötillståndet i ett regionalt perspektiv. Regionala mål bör även fortsättningsvis formuleras efter behov och med hänsyn till regionala förutsättningar. Länsstyrelserna har regio- nalt anpassat de nationella miljömålen i enlighet med det s.k. miljö- målsuppdraget.19 Uppdraget togs bort , och anges i länsstyrelsernas instruktion att länsstyrelserna ska svara för regio- nalt målarbete. De regionala miljömålen beslutas av respektive länsstyrelse utom när det gäller miljökvalitetsmålet Levande skogar, som beslutas av . De regionaliserade nationella målen har ofta kompletterats med mål för det egna länet när detta har ansetts angeläget. Behovet av regionala mål kan diskuteras. framför till utredningen att de nationella miljökvalitetsmålen, deras preciseringar och åtgärdsförslagen kan vara tillräckliga och är tvek- samma till behovet av både delmål och regionala mål. De menar att för delmål som har en nationell karaktär kan det vara motiverat med regionalisering, t.ex. antal hektar m.m. Däremot anser de inte att det ska vara ett absolut krav att det för ett nationellt delmål all- tid ska finnas regionala mål. Länsstyrelserna anser att det är viktigt att miljömålen regionaliseras och att dessa mål hålls aktuella i anslutning till nationella ändringar. Utredningen anser att den regionala politiska förankringen bör stärkas, och föreslår därför att beslut om regionala miljömål ska ske efter samråd med länets regionala självstyrelse- eller samverkans- organ. Detta bör framgå av instruktionerna till de beslutande myn- digheterna. Genom samrådet skapas förutsättningar för politisk förankring på såväl regional som lokal nivå. Många av landets kommuner ser de nationella och regionala miljömålen som en till- gång. Merparten av kommunerna har, på frivillig basis, anpassat målen till den lokala nivån. Det lokala arbetet med miljömålen är värdefullt, eftersom det kommunala engagemanget är väsentligt för att miljömålen ska kunna nås (se vidare PM 11 och 12). 19 dnr M98/3090/8. PM 3 Miljömålssystemets struktur samt måluppfyllelse 8.2Sektorsmål för miljö – ett sektorsperspektiv Parallellt med miljömålssystemet finns också sektorsmål för miljö. Miljökvalitetsmålen kan bilda utgångspunkter för sektorsvis och geografisk anpassning av miljömål inom olika sektorer. Tillsam- mans med miljökvalitetsmålen utgör de en sammanhållen miljö- politik. Översynen av sektorsmålen för miljö sker framför allt i samband med att de politiska målen för respektive sektor behand- las20. Målen för miljö inom andra politikområden bidrar till att nå miljökvalitetsmålen, dvs. har synergieffekter med miljökvalitets- målen. finns det ofta andra politiska mål inom sektorerna som drar åt andra håll och därmed orsakar målkonflikter. Det sär- skilda sektorsansvaret för miljöfrågor syftar till att bl.a. identifiera synergier och konflikter mellan miljökvalitetsmålen och andra politikområden. Sektorsmål för miljö bör uppmärksammas mer i arbetet inom miljömålssystemet. 9 Miljömål – ett strukturerat miljöarbete Miljömålssystemet har skapat ett systematiskt och strukturerat miljöarbete, bl.a. genom den regelbundna uppföljningen som ger grunden för ett strategiskt åtgärdsarbete. Miljömål och miljöarbete kan struktureras på en mängd olika sätt. Som ett led i att överväga förenklingar i miljömålssystemet har utredningen prövat möjligheten att minska antalet miljökvalitets- mål. Skälen för detta har varit att undersöka om det skulle underlätta kommunikation av mål och måluppfyllelse ge bättre förutsättning för bedömningen av måluppfyllelse. I miljömålsystemet har stor vikt lagts vid att kommunicera miljökvalitetsmålen till olika målgrupper. har ansvar för att samordna informationen om miljökvalitetsmålen. Uppgiften har också ägnats en hel del tid och resurser, bl.a. genom ekono- miska bidrag till olika kommunikationsprojekt och inom ramen för 2000/01:130. PM 3 Miljömålssystemets struktur samt måluppfyllelse miljömålsuppföljningen samt att utveckla miljömålsportalen. Miljökvalitetsmålen har dock varit svåra att kommunicera till vissa målgrupper, framför allt till allmänheten. I samband med den fördjupade utvärderingen gjorde Synovate en under- sökning om hur kända miljökvalitetsmålen är bland allmänheten. Resultatet visade att drygt tre av tio svenskar säger sig ha hört talas om miljömålen. De mest kända målen var Begränsad klimatpåver- kan, Skyddande ozonskikt och Levande sjöar och vattendrag. Enligt undersökningen känner allmänheten till flera miljöproblem, t.ex. att koldioxidutsläppen måste minska från bilar och industri. Andra termer som förekommer i undersökningen är miljöbilar, klimatförändringar, kärnkraft, växthuseffekten/gaser och ozon- lagret21. Myndigheterna i miljömålssystemet har i uppgift att informera om tillståndet i miljön till en bred målgrupp, inklusive allmänheten. Självklart har alla ett ansvar för miljön. Men utredningen anser det inte givet att alla behöver känna till alla miljökvalitetsmål, än mindre hela miljömålssystemet. Utredningen har diskuterat olika möjligheterna att minska antalet miljökvalitetsmål. Det skulle kunna ske genom att slå samman vissa av målen för naturtyper eller vissa av målen för utsläpp. Vad gäller målen för naturtyper skulle Myllrande våtmarker kunna införlivas i målen för Ett rikt odlingslandskap, Levande skogar samt Storslagen fjällmiljö. Ett rikt växt- och djurliv skulle kunna utgå och i stället hanteras inom respektive mål för naturyper samt inom ett reviderat mål för God bebyggd miljö. Levande sjöar och vattendrag skulle kunna slås ihop med Grundvatten av god kvalitet till ett gemen- samt mål för sötvatten. Målen för utsläpp skulle kunna slås ihop t.ex. Giftfri miljö, Skyddande ozonskikt och Säker strålmiljö. En annan variant som har diskuterats är att gruppera målen under huvudrubriker. Rubri- kerna skulle kunna skapas utifrån generationsmålets strecksatser för samhällsomställningen. (Se avsnitt 5.1.) 21 Synovate 2007. PM 3 Miljömålssystemets struktur samt måluppfyllelse En annan möjlighet är att integrera utsläppsmålen i målen för naturtyper. Det skulle kunna hantera problemet som beskrivs i avsnitt 6.4 som innebär att målen för naturtyper bedöms på ett snävt sätt som inte tar hänsyn till alla miljöaspekter. Med utgångspunkt i dessa möjligheter har följande alternativ övervägts: ett alternativ med 14 miljökvalitetsmål där Myllrande våtmarker och Ett rikt växt- och djurliv integreras i andra miljökvalitetsmål ett alternativ med 9 miljökvalitetsmål där både vissa mål för utsläpp och vissa mål för naturtyper läggs ihop ett alternativ med 8 miljökvalitetsmål där vissa av utsläppsaspek- terna integreras i målen för naturtyper som vissa av naturtypsmålen slås ihop eller integreras att behålla de nuvarande 16 miljökvalitetsmålen. Utredningen har valt att redovisa ett av de övervägda alternativen tillsammans med alternativet att behålla de 16 miljökvalitetsmålen. 9.2.2Ett alternativ med 8 miljökvalitetsmål Det alternativ som med färre mål som utredningen har valt att analysera har ansatsen att integrera utsläppsmålen i målen för naturtyper. Bara naturlig försurning, Ingen övergödning och Giftfri miljö är integrerade i målen för naturtyper. Två utsläppsmål kvar- står, nämligen Begränsad klimatpåverkan och ett mål som behand- lar atmosfär. Därutöver har Myllrande våtmarker införts i Ett rikt odlingslandskap, Levande skogar samt Storslagen fjällmiljö. Ett rikt växt- och djurliv hanteras inom respektive mål för naturtyper samt inom ett reviderat mål för God bebyggd miljö. De 8 miljökvali- tetsmålen skulle kunna få följande formuleringar: Halten av växthusgaser i atmosfären ska i enlighet med FN:s ram- konvention för klimatförändringar stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den bio- logiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. PM 3 Miljömålssystemets struktur samt måluppfyllelse sammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan uppnås. (Oförändrat.) Människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden ska skyddas mot skadliga effekter av strålning och luftföroreningar. (luft, Skyddande ozonskikt och Säker strålmiljö.) 3.Levande sjöar och vattendrag och gott grundvatten Grundvatten, sjöar och vattendrag ska ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur. Sjöar och vattendrag ska vara ekologiskt hållbara och deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras. Naturlig produktions- förmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funktion ska bevaras, som förutsättningar för friluftsliv värnas. (Ingen övergödning, Bara naturlig försurning och Giftfri miljö.) 4.Hav i balans samt levande kust och skärgård och ska ha en god vattenkvalitet, långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden ska bevaras. Kust och skärgård ska ha en hög grad av biologisk mång- fald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård ska bedri- vas så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. (Oförändrad mål- formulering, men inkluderar genom preciseringar Ingen övergöd- ning, Bara naturlig försurning, Giftfri miljö.) Skogens och skogsmarkens värde för biologisk produktion ska skyddas som den biologiska mångfalden bevaras samt kulturmiljövärden och sociala värden värnas. (Oförändrad målfor- mulering, men inkluderar genom preciseringar Ingen övergödning, Bara naturlig försurning, Giftfri miljö.) Odlingslandskapets och jordbruksmarkens värde för biologisk produktion och livsmedelsproduktion ska skyddas som den biologiska mångfalden och kulturmiljövärdena bevaras och stärks. (Oförändrad målformulering, men inkluderar genom preci- seringar Ingen övergödning, Bara naturlig försurning, Giftfri miljö.) PM 3 Miljömålssystemets struktur samt måluppfyllelse Fjällen ska ha en hög grad av ursprunglighet vad gäller biologisk mångfald, upplevelsevärden samt natur- och kulturvärden. Verk- samheter i fjällen ska bedrivas med hänsyn till dessa värden och så att en hållbar utveckling främjas. Särskilt värdefulla områden ska skyddas mot ingrepp och andra störningar. (Oförändrad målfor- mulering, men inkluderar genom preciseringar Ingen övergödning, Bara naturlig försurning, Giftfri miljö.) Hållbara städer och landskap Städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med biologisk mångfald och upplevelsevärden som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett kretslopps- och miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Den biologiska mångfalden ska bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt och arternas livsmiljöer och ekosystem samt deras funktioner och processer värnas. Arter ska kunna fortleva i lång- siktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. God bebyggd miljö, delar av Ett rikt växt- och djurliv och Giftfri miljö.) Detta alternativ ligger närmare både miljöövervakningens struktur och organisationen av vattenförvaltningen. Det beror bl.a. på att målen för sötvatten slås ihop samt att försurning, övergödning och gifter integreras i vattenmålen. Färre antal mål skulle kunna innebära att behovet av resurser för uppföljning och rapportering minskar. Det innebär dock inte att de parametrar som ska följas upp blir färre. Färre mål kan vara lättare att kommunicera. Denna alternativa struktur kan uppfattas som att systemet i högre grad fokuserar på naturmiljö än på de utsläpp som behöver minska. Miljöproblem som övergödning, försurning och gifter blir mindre synliga i systemet. Utsläppsmålen är mer kopplade till de åtgärder som behövs både för att nå dessa och för att nå målen för naturtyper och synliggör därmed tydligare omställningsbehoven. Alternativet löser bara delvis problemet med den komplicerade PM 3 Miljömålssystemets struktur samt måluppfyllelse bedömningen av måluppfyllelse, som beskrevs i avsnitt 6.4, efter- som de aspekter som täcks av kvarstående utsläppsmål inte integre- ras i målen för naturtyper. Särskilt klimatmålet kommer att ha stor betydelse för utvecklingen av miljötillståndet i de olika natur- typerna. En ny målstruktur skulle ge omställningskostnader för många aktörer. En väsentlig nackdel är att måluppfyllelsen för alla målen för naturtyper blir beroende av den föroreningsaspekt som är svårast att nå, vilket får till följd att alla miljökvalitetsmål kan bli lika svåra att nå som det svåraste utsläppsmålet. Att behålla målen för utsläpp ger därför större möjligheter att visa framgångarna i miljöarbetet. Skälet till att klimatmålet kvarstår i alternativet är bl.a. att det skulle framstå som märkligt att inte denna viktiga fråga var synlig i ett system som är upprättat för att lösa de stora miljöproblemen. Men även övriga utsläppsmål bedöms vara av stor vikt. Övergöd- ning pekas ut som ett av de svåraste problemen i Millennium Eco- system Assessment22 och kemikalier hör till de mest prioriterade frågorna enligt OECDs klassificering23. Sammantaget bedömer utredningen att alternativet bara delvis löser problemet med att utsläppsaspekterna inte beaktas tillräckligt i bedömningen av målen för naturtyper och att nackdelarna över- väger de fördelar som alternativet kan ha. De sexton miljökvalitetsmålen har fått en bred förankring i sam- hället och är antagna av en enig riksdag. De anses vara heltäckande och synliggör de miljöproblem som måste lösas. Utredningen anser att fördelarna med att behålla de etablerade sexton miljökvalitets- målen överväger de eventuella fördelar som andra alternativ med t.ex. färre miljökvalitetsmål skulle kunna medföra. Om syftet är att alla miljökvalitetsmål ska vara kända av alla aktörer inklusive allmänheten är sannolikt16 mål för många. Syn- punkter som förts fram av dem som är involverade i miljömåls- systemet är att systemet i sig med sina olika nivåer och mål inte behöver vara känt av alla och att det är lättare att kommunicera miljöproblemen än målen och miljömålssystemet. 22MA, Millennium Ecosystem Assessment, 2005. 23Naturvårdsverket, 2007. PM 3 Miljömålssystemets struktur samt måluppfyllelse aktörer inklusive enskilda medborgare har, som framhållits i många propositioner och riksdagsbeslut, ett ansvar för miljön. Det är dock inte givet att alla behöver känna till alla sexton miljökvalitetsmål, än mindre hela miljömålssystemet och dess detaljer. Sammanfatt- ningsvis kan slutsatsen dras att antalet miljökvalitetsmål inte är av någon stor betydelse för möjligheterna att kommunicera miljö- problemen till allmänheten och att de flesta aktörerna inom miljö- målssystemet inte ser något behov av att minska antalet miljömål. De 16 miljökvalitetsmålen bör alltså kvarstå men med några mindre omformuleringar. Utredningen föreslår, som framgått, att Giftfri miljö får en ny formulering. Även föreslog i den senaste fördjupade utvärderingen några mindre ändringar i målformuleringarna. Ändringarna framgår i följande presentation av de 16 miljökvalitetsmålen. 1.Begränsad klimatpåverkan – Halten av växthusgaser i atmosfä- ren ska i enlighet med för klimatförändringar stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på kli- matsystemet inte blir farlig. Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedels- produktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan uppnås. 2.Frisk luft – Luften ska vara så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas. 3.Bara naturlig försurning – De försurande effekterna av nedfall och markanvändning ska underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen ska heller inte öka ko- rrosionshastigheten i markförlagda tekniska material, vattenled- ningssystem, arkeologiska föremål och hällristningar. *har i den fördjupade utvärderingen föreslagit denna förändrade formulering som innebär att den del i målet som innehöll påverkan av korrosionshastigheten på tekniskt material, kulturföremål och byggnader som orsakas av luftföroreningar stryks. Motiveringen är att den typen av påverkan redan täcks av miljökvalitetsmålet luft. Däremot bör miljökvalitetsmålet omfatta påverkan på kor- rosionshastigheten hos föremål som påverkas av försurningen av mark och grundvatten. Även hällristningar ingår. Förslaget innebär endast sådana förändringar som medför att dubbel redovisning und- viks. PM 3 Miljömålssystemets struktur samt måluppfyllelse Giftfri miljö – Utredningen föreslår följande formulering: Förekomsten av ämnen i miljön som skapats i eller utvunnits av samhället ska inte hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halter av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halter av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivå- erna. *Utredningens förslag föreslås ersätta nuvarande formulering Miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfal- den(se avsnitt 6.1.1). 5.Skyddande ozonskikt – Ozonskiktet ska utvecklas så att det långsiktigt ger skydd mot skadlig UV-strålning. 6.Säker strålmiljö – Människors hälsa och den biologiska mång- falden ska skyddas mot skadliga effekter av strålning. *har i den fördjupade utvärderingen föreslagit att målet ändras så att strålskyddsarbetet ses som en helhet, som täcker in alla miljöer där människor kan utsättas för strålning som kan leda till skadliga effekter. Det gäller för samtliga typer av strålning som strålmiljö omfattar, dvs. joniserande strålning, UV-strålning och EMF. 7.Ingen övergödning – Halterna av gödande ämnen i mark och vatten ska inte ha någon negativ inverkan på människors hälsa, för- utsättningar för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. 8.Levande sjöar och vattendrag – Sjöar och vattendrag ska vara ekologiskt hållbara och deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljö- värden samt landskapets ekologiska och vattenhushållande funk- tion ska bevaras, som förutsättningar för friluftsliv vär- nas. 9.Grundvatten av god kvalitet – Grundvattnet ska ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag.