sou · GYB339 · 2010-06-01 00:00:00 — Ett kombinationsvaccin är en produkt som innehåller vaccin mot flera olika sjukdomar. har t.ex. vaccin mot mässling påssjuka och röda hund, s.k. MPR-vaccin, funnits på marknaden. Omkring intro- ducerades även s.k. fem- och sexvalenta vacciner (penta- och hexavalenta vacciner). Dessa innehåller, i en och samma dos, vaccin mot fem eller sex olika sjukdomar, som tidigare givits var för sig eller i andra kombinationer. Antalet barn påverkar givetvis också vaccinationsvolymen i barnvaccinationsprogrammet. Mellan 20 och 30 vaccinationer ska genomföras beroende på i vilken utsträckning kombinationsvaccin används. En ökning av antalet nyfödda med 10 000 , vilket inträffade , leder till att volymen på riksnivå ökar med mellan 20 000 och 30 000 vaccinationer. Slutligen påverkas volymen vaccinationer av beslut om införande eller borttagning av vacciner i programmet. Figur 7.1 Volymutveckling (antal förpackningar) för vacciner i det allmänna barnvaccinationsprogrammet HiB, Difteri & Tetanus Mässling, Påssjuka & Röda Hund Difteri, Pertussis, Polio & Tetanus Pneumokocker (konjugerande) Pneumokocker (konjugerande)+HiB Av figur 7.1 framgår att antalet förpackningar som används i barn- vaccinationsprogrammet minskat betydligt . Detta har skett trots att programmet numera omfattar vaccination mot fler sjukdomar . Utvecklingen med en ökad användning av kombinationsvacciner illustreras även av kostnadsutvecklingen för vaccin mot kikhosta (pertussis). Social- styrelsen beslutade att återinföra vaccination mot kikhosta, sedan ett äldre vaccin lyfts ut ur det allmänna barnvaccinationsprogrammet . Den nya vaccinationen mot kikhosta påbörjades . Som framgår av Figur 7.2 nedan, utgjorde kostnaden för vaccin mot kikhosta en betydande andel av de totala kostnaderna för barnvaccinen för att därefter, liksom vaccin mot Hib, polio, difteri och tetanus, gradvis upptas i kostnaden för femvalent vaccin, som är vaccin mot de fem sjukdomarna difteri, Hib, pertussis (kikhosta), polio och tetanus (stelkramp). Utvecklingen mot fler kombina- tionsvacciner har också stor betydelse för tidsåtgång och kostnader i barn- och skolhälsovården, som ska utföra vaccinationerna. Figur 7.2 Kostnadsutveckling (AIP, löpande priser, tkr) för vacciner i det allmänna barnvaccinationsprogrammet HiB, Difteri & Tetanus Mässling, Påssjuka & Röda Hund Difteri, Pertussis, Polio & Tetanus Pneumokocker (konjugerande) Pneumokocker (konjugerande)+HiB Den samlade kostnaden i AIP för barnvaccinerna fyrdubblades , från ca till . Barnvaccinernas andel av de totala vaccin- kostnaderna mer än halverades dock . Den vaccination mot pneumokocker, som infördes i barnvaccinations- programmet , ledde till stora förändringar i fördelningen av kostnader mellan de olika komponenterna i programmet. Pneumo- kockvacciner svarade för nästan hälften av de totala kostnaderna för vacciner i det allmänna barnvaccinations- programmet, mätt som AIP. Den faktiska andelen är av tidigare nämnda skäl okänd. Denna utveckling visas i figur 7.2, där kostna- derna för pneumokockvaccinerna representeras av den ljusblå toppen i kurvans högerkant. införs allmän vaccination mot HPV för flickor i vissa åldersgrupper. förväntas, mätt som AIP, ge ytterligare en brant ökning av de samlade kostnaderna för barnvacciner och en ny förändring av hur kostnaderna för de olika komponenterna i programmet fördelar sig inbördes. På marknaden finns dels singelvaccin mot A- respektive B-typ, dels kombinationsvaccin mot båda typerna. Vaccin mot hepatit B har funnits tillgängligt . I många länder ges det som en del i det allmänna barnvaccinationsprogrammet. I rekommen- deras emellertid vaccination endast för riskgrupper. Riskgrupperna återfinns både bland barn och vuxna. Bland barn i riskgrupper administreras vaccinet inom barnvaccinationsprogrammet som en komponent i det hexavalenta vaccinet som också innehåller vaccin mot flera barnsjukdomar. Kostnader och volymer gällande hexa- vaccin redovisas i avsnittet om barnvaccinationsprogrammet ovan. Vuxna som anses tillhöra riskgrupper avser främst yrkesgrupper som kan utsättas för blodsmitta. Rekommendationer om vaccination finns t.ex. för personal inom sjukvården och kriminalvården. Vidare är vaccination mot hepatit B vanligt bland utlandsresenärer. Marknaden för hepatitvaccin har vuxit kraftigt . Användningen av hepatitvaccin och de samlade kostnaderna för vaccinet har procentuellt ökat mer än i någon annan vaccingrupp. såldes ca 10 000 förpackningar vardera av singelvaccin mot hepatit A och B. såldes närmare 27 000 förpackningar vaccin mot hepatit A och drygt 132 000 förpackningar vaccin mot hepatit B. När kombinationsvaccinet mot hepatit A+B introdu- cerades såldes knappt 5 000 förpackningar. hade volymen kombinationsvaccin ökat till drygt 86 000 förpackningar. Även på marknaden för hepatitvacciner har således en övergång från singelvacciner till kombinationsvaccin förekommit. Figur 7.3 Volymutveckling (antal förpackningar) för vaccin mot hepatiter 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Hepatit B () Hepatit A () Hepatit A & B (kombi) De samlade kostnaderna för hepatitvaccinering uttryckt som AIP ökade –2009 från till ca . Kostnaden för vaccin mot hepatiter utgjorde av de totala kostnaderna för vacciner i år . Andelen har därefter minskat något till år 2009. Minskningen av hepatitvaccinernas kostnadsandel beror delvis på att vaccineringen mot hepatiter har minskat något . En annan orsak är att kostnaderna för vaccin mot pneumokocker har ökat. Figur 7.4 Kostnadsutveckling (AIP, löpande priser, tkr) för vacciner mot hepatiter, exklusive hexavalent vaccin Hepatit B () Hepatit A () Hepatit A & B (kombi) Den samlade kostnaden för vaccin mot säsongsinfluensa ökade från 11 miljoner till . minskade kostnaden till 59 miljoner uttryckt i AIP. Volymen använt influensavaccin har ökat från 37 000 till 281 000 förpackningar med en topp . minskade volymen till 269 000 förpackningar. Den vanligaste förpackningsstorleken är 10 sprutor per förpack- ning. Ökningen fram kan främst förklaras av ökad informationsspridning samt avgiftsfri vaccinering för äldre som en följd av rekommendation om vaccination av riskgrupper. Minskningen i vaccinering mot säsongs- influensa kan sannolikt förklaras av en utträngningseffekt då vaccinering mot den pandemiska influensan dominerade helt både vad gäller informationsspridning till allmänheten och organisatoriskt inom sjukvården . Dessutom rappor- terades förhållandevis få fall av säsongsinfluensan . Figur 7.5 Kostnadsutveckling (AIP, löpande priser, tkr) för vaccin mot influensa 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 7.1.6Resevacciner utom vaccin mot hepatit Kostnaderna för resevaccin, uttryckt i AIP och som andel av totala vaccinkostnader, ökade från . Bland resevacciner dominerar vaccin mot kolera ökningen fram . minskar dock resevac- cinernas andel av kostnaderna till följd av att vaccinering mot kolera minskar. En bidragande orsak är att vaccin mot HPV och pneumokocker introduceras på marknaden. Minskningen av vaccination mot kolera kan förklaras av ett minskat resande jämfört . Redovisningen omfattar inte vaccin mot japansk encefalit eftersom statistik för detta vaccin saknas för den aktuella perioden. Vidare omfattas inte vaccin mot hepatiter, som redovisats i det föregående. Figur 7.6 Kostnadsutveckling (AIP, löpande priser, tkr) för resevacciner, exklusive vaccin mot hepatiter och japansk encefalit 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 Volymen av resevacciner ökade . Den största ökningen i volymen av resevacciner kan härledas till en ökning av koleravaccin, vilket ökade från knappt 20 000 till knappt 200 000 förpackningar . Dock minskade antalet förpack- ningar , vilket delvis förklaras av en minskad försäljning, men framför allt av att en ny förpackning med 20 doser introducerades . Den tidigare använda förpackningen innehöll två doser. För rabies kan volymtoppen –2003 sannolikt förklaras av att ett uppmärksammat dödsfall i rabies hos en kvinna, som smittats utomlands . Kommuner och landsting har ansvaret för de i barnvaccina- tionsprogrammet införda HPV- och pneumokockvaccinationerna genomförs. För pneumokockvaccinet saknas sammanställningar av de faktiska kostnaderna i landstingen, men den reglering som gjordes i enlighet med finansieringsprincipen innebar att tillförs kommunsektorn, varav 150 miljoner avsåg kostnader för vaccinet.3 Vaccinkostnaden tycks således ha beräknats utifrån AIP. Detta framgår av bilaga 2, tabell 3 och visas också grafiskt i figur 7.2 ovan. Landstingens och kommunernas beräknade kostnader för HPV- vaccinationen, som påbörjas , reglerades också i enlighet med finansieringsprincipen. Regleringen innebar att kommunernas bidrag ökade med , vilket motsvarar ca per invånare, som ska täcka skolhälsovårdens kostnad för att utföra vaccinationerna. Skolhälsovårdens ersättning har beräknats som ett schablonbidrag baserat på motsvarande skolskötersketid per flicka. Denna tidsåtgång ska, förutom tre vaccindoser, omfatta allt kringarbete, dvs. även information, registrering etc. samt eventuell skolläkartid. Upphandlingen av HPV-vaccin har i detta fall skett som en nationell upphandling genom landstings försorg. För vaccinkostnaden får landstingen, enligt överenskommelsen, bidrag av staten med . Det är oklart hur denna summa beräknats. Sammantaget berör vaccinationen ca 55 000 flickor. Var och en av dem har, enligt föreskrifterna, rätt till tre doser HPV-vaccin. Priset per dos är räknat som AIP, dvs. det pris betalar vid inköp, respektive räknat som AUP, dvs. det pris som den enskilde betalar i apotek när vaccinet skrivits ut på recept. Det ger en sammantagen vaccinkostnad om räknat som AIP och räknat som AUP. Klart är däremot att upphandlingsresultatet, som offentlig- gjordes , innebär en nära åttioprocentig rabatt på den samlade vaccinkostnaden räknad som AIP. Upphandlingen resulterade i en kontraktssumma på för det HPV-vaccin, som behövs 2010. I det föregående har nämnts att HPV-vaccinationen kan komma att innebära en lika kraftigt ökad kostnad som följde av pneumo- kockvaccinationen, förutsatt att den beräknas med AIP som mått. Den totala faktiska kostnaden, som i detta enda fall är känd, visar emellertid en avsevärt måttligare kostnadsutveckling. Det kan alltså konstateras att det är svårt att förutsäga framtida kostnader för nya vacciner. Någon kartläggning av faktiska vaccinpriser i ett bredare perspektiv har inte varit möjlig att genomföra i utredningen. 3 Innebörden av finansieringsprincipen beskrivs i kapitel 5, avsnitt 5.9.5. Frånsett att detta skulle kräva en betydande resursinsats, kan även konstateras att många upphandlingar, särskilt i kommuner, är direktupphandlingar. Däremot har de faktiska priserna på tre vanliga barnvacciner undersökts i fem större upphandlingar, som genomförts och i olika delar av landet. Resultaten visas i tabell 7.1. Tabell 7.1 Priser per dos i AIP respektive faktiska priser i vaccinupphandling för tre vanliga barnvacciner Difteri, kikhosta, polio, /dos (Infanrix- /dos (Tetravac) /dos (Priorix) Översikten i tabell 7.1 visar att pneumokockvaccinerna upphandlas till priser som nära ansluter till apotekens inköpspris (AIP). 4Upphandlingssamverkan mellan landstingen i , , och . 5Upphandlingssamverkan mellan landstingen i Örebro-, , och samt alla kommuner i respektive landstingsområde. 6Upphandlingssamverkan mellan , och läns landsting fall förekommer rabatter, men på mycket låga nivåer. Om detta är representativt för landet innebär det att vaccinkostnaden för pneumokockvaccinet, som ska ges i tre doser, f.n. uppgår till ca , dvs. något mer än vad kommunerna fått i ersättning i denna del (). På de äldre vaccinprodukterna, i synnerhet MPR-vaccin, erhålls i de undersökta upphandlingarna väsentligt högre rabatter jämfört med AIP. Rabattnivån på MPR-vaccin är t.ex. . Vaccinmarknaden är en del av läkemedelsmarknaden. Många av de särdrag som kännetecknar läkemedelsmarknaden i stort, gäller också för den mer avgränsade marknaden för vacciner. Det finns också betydande skillnader. För att tydliggöra dessa finns anled- ning att inledningsvis beskriva några huvuddrag i läkemedels- marknadens struktur på en övergripande nivå. Härefter ska fokus riktas mot marknaden för vacciner. Marknaden för läkemedel är, som framgått i kapitel 5, starkt reglerad. Viktiga beståndsdelar i denna reglering utgörs av krav på godkännande för produkterna samt krav på särskilda verksamhets- tillstånd för de företag, som i olika led handlar med produkterna. På läkemedelsmarknadens säljarsida finns, som på de flesta andra marknader, tre vertikala led. I producentledet tillverkas och importeras läkemedel. I grossistledet lagerhålls och distribueras läke- medel till detaljister, som kan utgöras av apotek med tillstånd att bedriva detaljhandel med läkemedel. Till detaljistledet kan, förutom apoteken, räknas sjukhusapoteken, varmed avses de lokala distribu- tionscentraler vid sjukhusen, som lagerhåller och distribuerar läkemedel för att tillgodose läkemedelsbehovet i den slutna sjuk- vården. Vid sjukhusapoteken ges således ingen service gentemot allmänheten. Uppgiften är att distribuera läkemedel till sjukhusens olika avdelningar. Ett kännetecken för läkemedelsmarknaden är att det, beträf- fande receptbelagda läkemedel, inte är slutförbrukarna, dvs. konsu- menterna eller patienterna, som väljer produkt utifrån aspekter som ändamålsenlighet, kvalitet och pris. Det valet görs inom human- vården i de allra flesta fall av läkare.7 Det gäller också vacciner. Det innebär t.ex. att det vid en vaccinationsmottagning ska finnas en behörig läkare, som i varje enskilt fall utfärdar recept för de vaccinationer som ska ges. För barnvaccinationsprogrammet gäller dock särskilda regler och vaccination ordineras och sker utan receptförskrivning.8 I ett internationellt perspektiv är de tjänster de svenska grossisterna erbjuder mer begränsade än i många andra länder. De tillhandahåller i huvudsak lagerhållning och distribution av läke- medel och kan därför i allt väsentligt beskrivas som logistiska centra. Detaljistledet domineras av , som är ett statligt företag. Det är en följd av det legala monopol som fram till rått i marknadssegment för detaljförsäljning av läke- medel. har parallellt härmed också salufört konkurrens- utsatta produkter, såsom vitaminpreparat och hygienprodukter. Apoteken svarar för slutdistribution, inte bara till läkemedels- användarna över disk, utan förser också läkarmottagningar, vård- centraler, veterinärer och tandläkare med läkemedel. verkade läkemedelsföretagen i första hand på nationella marknader. Under de senaste drygt tjugo åren har dock stora strukturella förändringar skett. En lång rad före- tagssammanslagningar har genomförts, varav några av de i mest uppmärksammade gäller fusionen mellan 1995 och det påföljande förvärvet av . avknoppades Biovitrum, vilket ledde till att Pharamcia inte längre hade någon forskning kvar i . Hela förvärvades av det amerikanska läkemedelsföretaget . hade då en relativt liten verksamhet kvar i . En annan uppmärksammad fusion är den mellan svenska och brittiska Zeneca . Utvecklingen har varit ungefär den samma i resten av världen. Bolag som enbart, eller huvudsakligen, verkat på den nationella marknaden har gått samman och därefter fusionerat med nationellt verksamma bolag i andra länder. Goda exempel på sådana struktu- 7Sjuksköterskor och barnmorskor, som uppfyller särskilda krav uppställda av , får förskriva de läkemedel som bestämmer. Tandläkare och tandhygienister har behörighet att utfärda recept på de läkemedel som bestämmer. 8 Se kapitel 5, avsnitt 5.5.1. rella förändringar i flera steg är de multinationella företagen med rötter i och GlaxoSmithKline med bakgrund i . Läkemedelsmarknaden är mycket internationell och präglas av en hög andel importerade produkter. Det gäller både originalläkemedel, parallellimporterade läkemedel och generika. Marknaden för läkemedel är generellt sett inte påtagligt kon- centrerad. Det gäller även om strukturförändringarna har medfört en ökad koncentration . Enligt svarade de fem respektive 15 största företagen för av marknadens behov. hade den samlade marknadsandelen för de fem största företagen minskat medan motsvarande andel för det 15 företagen med störst försäljning ökat med ca 5 procentenheter.9 I uppföljning av konkurrensen i redovisas två olika koncentrationsmått för ett antal olika varu- och tjänstemarknader.10 De använda koncentrationsmåtten är CR4-Index och Hirschman-Herfindal-Index (HHI). CR4 avser de fyra största företagens andel i procent av den samlade försäljningen på en marknad. Detta mått säger ingenting om de enskilda företagens inbördes marknadsandelar och styrka. Det gör däremot HHI, som beräknas genom att kvadrera varje enskilt företags marknadsandel på en marknad. Det högsta värde HHI kan anta är 10 000. Då råder absolut monopol. Det lägsta möjliga värdet är marginellt skilt från noll. Ett sådant utfall tyder på en ytterst fragmenterad marknad där inget företag har marknadsandelar av betydelse. Resultaten av konkurrensverkets genomgång, som bygger på bearbetade beräkningar utförda av SCB, redovisas i tabell 7.2. 9Konkurrensverkets rapport (2007:1) Avveckla apoteksmonopolet med konsumentnyttan i fokus!, sid. 46 f. 10Konkurrensverkets rapport (2009:4) Åtgärder för bättre konkurrens – konkurrensen i . Tabell 7.2 HHI och CR4 , genomsnitt av HHI och CR4 för samt importkorrigerade värden för HHI och CR4 för utvalda näringsgrenar inom tillverkningsindustrin, avrundade heltal Källa: SCB och Av tabell 7.2 framgår att de största läkemedelsföretagens mark- nadsmakt minskat . Sålunda är HHI för lägre än genomsnittet –2007. Mest kon- centrerade är marknaderna för sockertillverkning, cementtill- verkning och tidningspapper. Det gäller även om import- konkurrensen på dessa marknader beaktas. I de två först nämnda branscherna tyder resultaten på att marknaderna i det närmaste präglas av monopol. Uppgifterna för läkemedelsindustrin visar att importkonkurrensen är betydande. Inte i någon av de övriga redovisade branscherna ger importen ett lika kraftigt genomslag. Generella inträdesbarriärer på läkemedelsmarknaden Inträdesbarriärerna är höga för ett företag som vill starta läke- medelstillverkning. Det krävs stora resurser för att bedriva forsk- ning och utveckling. Det tar 12–innan ett nytt läkemedel kan introduceras. Kostnaderna kan beräknas till , beroende på typ av läkemedel. Bara ett mycket litet antal forskningsprojekt leder till att ett nytt läkemedel faktiskt godkänns för försäljning. Det gäller även de kandidater till nya läkemedel som nått så långt fram i processen som till kliniska studier. Endast ett av 10 läkemedel som genomgått kliniska studier når marknaden. Marknaden är emellertid internationell. Barriärerna för att etablera försäljningsbolag och sälja läkemedel i olika länder är lägre än när det gäller forskning, som leder till nya läkemedel. Det ska också noteras att marknaden inom vissa områden, t.ex. inom den för moderna läkemedel betydelsefulla biotekniksektorn, bl.a. känne- tecknas av att många nya, små företag tillkommer. Dessa bolag har ofta som affärsidé att genom licenser, samarbetsavtal eller genom att bli uppköpta, sälja kunskap till de stora, multinationella läkemedelsföretagen. Sådan kunskap kan t.ex. avse molekyler som bioteknikföretagen identifierat som möjliga framtida läkemedel.11 Inträdesbarriärerna för att starta produktion av generikapreparat bör generellt sett inte anses höga, om de ställs i relation till den internationella marknadens storlek. Generikaproduktion känne- tecknas av att kostsam forskningen och prövning i kliniska studier inte krävs, eftersom resultaten redan föreligger för original- preparatet. Såväl produktion av vaccin, som forskning och utveckling inom vaccinområdet, är i hög grad en europeisk specialitet. Det gäller även om hälften av världens samlade vaccinförsäljning, räknat som försäljningsintäkt, sker i . av världens vaccinforskning sker i och i . Vidare finns av de anställda i vaccinindustrin i medan är verksamma i . Av alla vacciner som används i världen har tillverkats i . Den europeiska vaccinproduktionen, som sker vid ett tjugotal anläggningar i tretton i huvudsak västeuropeiska länder, exporteras till övriga delar av världen. Resten används inom Europa.12 har stora investeringar på vaccinproduktion gjorts i och (, , och ). 11Vinnovas rapport (VP 2005:02) Strategier för tillväxt – bioteknik, sid. 60 ff. 12Data från , Se The industrial Research & Innovation website: /index.htm produktion i sig är starkt riskexponerad sprids tillverkningen ofta på flera enheter för att säkerställa produktionen, även om något problem skulle hända vid en enhet. Det kan t.ex. gälla konta- minering av något slag, som medför att hela produktionsenheten måste stängas . Vaccinmarknaden är en liten del av den samlade marknaden för läkemedel i . av den totala läkemedels- försäljningen avsåg vacciner år 2009.13 Andelen är dock nästan större än , då vacciner svarade för av de samlade läkemedelskostnaderna. Det är ungefär samma andelar som i EU i stort. Det finns ett tiotal vaccinproducenter i världen. Marknads- koncentrationen är väsentligt högre än för läkemedelsmarknaden i övrigt. På världsmarknaden för vacciner är och GlaxoSmithKline (GSK) störst med marknadsandelar om vardera . Härefter kommer med och . Det innebär att CR4, dvs. de fyra största företagens samlade marknadsandelar, uppgår till på global basis. Här ska också noteras att inte marknadsför vacciner på den svenska marknaden. Det finns på världsmarknaden också en rad mindre bolag, som sammantaget tillgodoser av den globala vaccin- marknadens behov. Det största av dem är Vaccines med av den samlade världsmarknaden. Världen största läkemedelsföretag är emellertid , som dock inte varit en aktör på vaccinmarknaden. offentliggjorde dock att företaget förvärvar och vinner därigenom insteg på denna marknad. Vaccinproduktion i förekommer också i . Indiska produ- center har t.ex. tillverkat vaccin som sålts i och i Österuopa där patentskydd för vaccinerna saknats. är ett stort produ- centland för den Asiatiska marknadens behov. Vaccinproduktionen i dessa länder sker främst för den asiatiska befolkningen och exporteras inte i någon utsträckning av betydelse till den euro- peiska eller den amerikanska marknaden. 13 Beräknat som AIP (). Det beror dels på att de producerar andra typer av vacciner än de som används i och , t.ex. helcellsvacciner. Det beror också på att de asiatisak producenterna har svårt att uppfylla de kvalitetskrav som de europeiska och amerikanska läkemedels- myndigheten ställt upp. Myndigheterna i västvärlden ställer särskilt höga kvalitetskrav (sk. Practice) på själva tillverkningsankäggningen, men också på processen för att säker- ställa att varje tillverkningssats (s.k. batch) är kvalitetssäkrad. Att etablera en vaccinfabrik är också en långsiktig investering, som ställer stora krav på landets politiska stabilitet, demokratiska styr- ning, infrastruktur etc. Vidare ska risken för naturkatastrofer beaktas. Företrädare för vaccinindustrin bedömer mot den bakgrunden att de asiatiska vaccintilverkarna inte under tid som kan överblickas kommer att erbjuda konkurrens på den europeiska vaccinmarknaden. Erfarenheterna från andra högteknologiska branscher såsom, fordons- och elektronikindustrin, visar dock att asiatiska produ- center snabbt kan komma att erbjuda den europeiska industrin hård konkurrens. Högteknologisk sakkunskap och forskning utvecklas snabbt i länder som och . har först mobiltelefoner, sedan även basstationer för mobiltelefoni, inte bara börjat tillverkas till låga priser i och andra utvecklade länder i , utan där också utvecklats med hög teknologisk kvalitet. Utredningen bedömer, liksom industriföreträdarna, att asiatiska tillverkare inte kommer att bjuda någon konkurrens av betydelse på den europeiska vaccinmarknaden inom överskådlig tid.