sou · GXB318 · 2010-01-01 00:00:00 — befolkningen i övrigt.3 Ett missgynnande kan ske antingen genom regler som direkt tar sikte på en minoritet och som medför att minoritetens situation på något sätt blir sämre än majoritetens eller när föreskrifter ger förmåner åt befolkningens flertal men utesluter en minoritet.4 Särskilt förmånliga föreskrifter för majoritetsbefolkningen är således otillåtna medan sådana föreskrifter till fördel för minoriteter, t.ex. samer, är tillåtna så länge övrig befolkning inte befinner sig i minoritet i förhållande till samerna.5 Genom att stadgandet tar sikte på att skydda minoriteter mot missgynnande föreskrifter utesluts den etniskt svenska befolkningen, eftersom denna utgör majoritetsbefolkningen i landet. 1975/76:209 s 157. 4Holmberg, Stjernquist, m.fl. Grundlagarna, Regeringsformen Successionsordningen Riksdagsordningen, 2:a uppl. 2006, s 161. Sexuell läggning, homosexuell läggning och sexualliv I de flesta författningar fungerar begreppet sexuell läggning som ett samlingsbegrepp för hetero-, bi- och homosexuell läggning (se nedan). Utanför lagarnas skydd faller beteenden och sexuella variationer som finns hos såväl homo-, bisom heterosexuella personer.6 En avgörande skillnad är alltså den mellan sexuell läggning och sexuellt beteende. Exempelvis har inte pedofili eller s.k. transpersoner m.m. inräknats i kategorin sexuell läggning. Likaså faller könsbyte utanför, liksom sexualbrott. I används även homosexuell läggning (5 kap. 5 § och 16 kap. 9 §). Ett annat begrepp, sexualliv, inbegriper sexuell läggning. Detta begrepp används framförallt inom personuppgiftslagstiftningen. I exempelvis 7 kap. 1 § sekretesslagen sägs att sekretess gäller hos myndighet för uppgift som rör enskilds hälsa eller sexualliv, såsom uppgifter om [] sexuell läggning, könsbyte, sexualbrott eller annan liknande uppgift. Sexuell läggning räknas upp som ett exempel på något som omfattas av sexualliv. Sexualliv synes således ha en vidare innebörd än begreppet sexuell läggning och inbegripa den . föreslog Utredningen om de homosexuella situation i samhället att 2 kap. 15 § RF skulle utvidgas till att inbegripa sexuell läggning.7 Utredningen föreslog även att termen sexuell läggning skulle användas i 5 kap. 5 § och 16 kap. 9 § BrB,8 men ingen av dessa förslag ledde inte till någon ändring. Med sexuell läggning avsågs hetero-, homo- eller bisexuell läggning.9 De senare utredningar, som har behandlat frågan om sexuell läggning, har framförallt handlat om att göra terminologin och begreppsbildningen enhetlig. Den s.k. förordade i sitt betänkande Förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning att begreppet skulle användas som en övergripande term för hetero-, homo- och bisexualitet.10 diskrimineringsutredning () hade i uppgift att söka göra begreppsbildningen enhetlig.11 Utredningen föreslog i sitt 1997/98:180 s 20 f. 7SOU 1984:63 s 13 och 71. 10SOU 1997:175 s 112. Sexuell läggning och ras i 2 kap. 15 § regeringsformen betänkande Ett effektivt diskrimineringsförbud – Om olaga diskriminering och begreppen ras och sexuell läggning (SOU 2001:39) att termen sexuell läggning skulle få innebörden att inbegripa homosexuell-, bisexuell- och heterosexuell läggning då alla människor har någon av dessa tre typer av sexuell läggning. Utredningen anförde att det är en vedertagen uppfattning att en människas sexuella läggning begreppsmässigt avser vilket kön den individ eller de individer har, som hennes känslomässiga relationer, erotiska fantasier och fysiska sexuella aktiviteter riktar sig mot.12 diskrimineringskommitté (), som var en parlamentariskt sammansatt kommitté, presenterade sitt slutbetänkande En sammanhållen diskrimineringslagstiftning (SOU 2006:22). En av kommitténs uppgifter var att söka åstadkomma en konsekvent användning av begreppet sexuell läggning.13 I betänkandet konstateras att begreppsbildningen i huvudsak är enhetlig ifråga om sexuell läggning med undantag för 5 § polisdatalagen och 5 § lag om behandling av personuppgifter inom kriminalvården. föreslog ett par förändringar i syfte att göra begreppsanvändningen än mer enhetlig (se vidare nedan). Är begreppet sexuell läggning lämpligt? Denna rapport avser att analysera de rättsliga konsekvenserna av att sexuell läggning införs som diskrimineringsgrund i 2 kap. 15 § RF. En första fråga är då om just valet av begreppet sexuell läggning passar in i den nuvarande utformningen av nämnda föreskrift. Lag eller annan föreskrift får ej innebära att någon medborgare missgynnas därför att han med hänsyn till ras, hudfärg eller etniskt ursprung tillhör minoritet. Föreskriften skyddar således enbart minoriteter (på vissa grunder) mot missgynnande normgivning. Om begreppet sexuell läggning även fortsättningsvis skall användas på ett enhetligt sätt skulle det följaktligen enbart inbegripa hetero-, bi- och homosexuell läggning. Det som talar för en sådan användning är just enhetligheten. En sak, som möjligen kan ses som en nackdel om man väljer att 12SOU 2001:39 s 238. 13SOU 2006:22 s 316 (dir. 2002:11). använda begreppet sexuell läggning på detta sätt, är att föreskriften skulle ge sken av att skydda den heterosexuella befolkningen mot missgynnande föreskrifter när så inte kan bli fallet, eftersom denna grupp inte tillhör en minoritet. Följaktligen skulle stadgandet enbart få betydelse ifråga om föreskrifter som rör grupperna homo- eller bisexuella. En fråga att ta ställning till är således om 2 kap. 15 § skall ange de grupper som de facto träffas av ett utvidgat skydd mot missgynnande föreskrifter eller om värdet av en enhetlig begreppsanvändning väger tyngre. Att ge begreppet sexuell läggning en egen betydelse som avviker från den i övrigt vedertagna skulle gå emot de strävanden efter enhetlighet som präglat lagstiftningsarbetet.14 Det kan påpekas att är 2 kap. 15 § formulerad på ett sådant sätt så att de grunder som anges för att definiera de grupper som omfattas av regeln (ras, hudfärg eller etniskt ursprung) i och för sig inrymmer etniska svenskar. Genom kravet på att det skall röra sig om en minoritet faller dock denna grupp utanför regelns tillämpningsområde. På samma sätt skulle gruppen heterosexuella omfattas av den utpekade grunden (sexuell läggning), men uteslutas genom att inte utgöra en minoritet. En skillnad är dock att när det gäller etniskt ursprung är det inte möjligt att ange exakt vilka grupper som omfattas av regleringen, medan det ifråga om sexuell läggning enbart skulle röra sig om homo- och bisexuella, vilket i och för sig gör det lättare att ange just dessa som grunder för regelns tillämpning. En annan fråga, som gäller själva utformningen av 2 kap. 15 §, är om det bör öppnas upp för möjligheten att göra undantag från förbudet mot missgynnande föreskrifter. Om det finns en politisk vilja att kunna göra skillnad mellan homo- och bisexuella personer jämfört med heterosexuella personer, krävs att det i 2 kap. 15 § anges när det är tillåtet. Man kan jämföra med 2 kap. 16 § RF avseende förbudet mot föreskrifter som missgynnar på grund av kön. I denna föreskrift finns två undantagssituationer angivna, dels ifråga om föreskrifter som utgör led i strävanden att åstadkomma jämställdhet mellan kvinnor och män, dels föreskrifter som avser värnplikt eller motsvarande tjänsteplikt. Hur ett undantag bör formuleras är helt beroende av vad man vill undanta från kravet på icke missgynnande föreskrifter. Man skulle i och för sig 14 Se ovanstående genomgång av tidigare utredningar samt regeringens uttalanden i den senaste propositionen på diskrimineringsområdet (Ett starkare skydd mot diskriminering) prop. 2007/08:95 s 128. Sexuell läggning och ras i 2 kap. 15 § regeringsformen kunna tänka sig ett generellt undantag som anger att missgynnande föreskrifter är tillåtna under förutsättning att de är objektivt sakligt motiverade och att de medel som används är lämpliga och nödvändiga i förhållande till målet.15 En nackdel med en sådan generell formulering är förstås att det inte finns några givna områden eller gränser för vad som får undantas från förbudet och att själva förbudet därmed minskar i betydelse. Enligt min mening är en bättre lösning är att avgränsa de områden – om det anses finnas sådana – där det skall vara tillåtet att meddela föreskrifter som negativt särbehandlar p.g.a. sexuell läggning. Sålunda skulle 2 kap. 15 § exempelvis kunna föreskriva att föreskrifter inte får missgynna med hänsyn till sexuell läggning om inte föreskriften avser äktenskap eller familjeliv. Möjligheten att införa sexuell läggning i 2 kap. 15 § RF hindras inte av något internationellt åtagande. I det följande ges dock några exempel på internationella regler som rör områden som är relevanta ifråga om sexuell läggning. Det finns många internationella regler om skydd mot diskriminering. Dessa är förstås aktuella ifråga om skydd mot negativ särbehandling på grund av sexuell läggning. Som exempel kan nämnas artikel 2 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna (1948), artikel 2 i FN:s konvention om de medborgerliga och politiska rättigheterna (1966) och artikel 2 i FN:s konvention om ekonomiska sociala och kulturella rättigheter (1966). Även (1990) innehåller diskrimineringsförbud (artikel 2). Som sägs inledningsvis påverkar inte dessa möjligheterna att införa en föreskrift i regeringsformen som förbjuder missgynnande lagstiftning med hänsyn till sexuell läggning. Tvärtom handlar diskrimineringsförbuden just om att skydda enskilda mot negativ särbehandling på grund av deras sexuella läggning. När det gäller rätten att ingå äktenskap och makars rättigheter kan artikel 12 i och artikel 5 i det sjunde tilläggsprotokollet till i nämnas. Dessa handlar dock om rätten för heterosexuella par att gifta sig samt att makar skall ha samma rättigheter under och efter äktenskapet (m.m.). En ändring i 2 kap. 15 § RF kan inte sägas gå emot innehållet i dessa artiklar. Även FN:s konvention om samtycke till, 9 § i diskrimineringslagen (2003:307). minimiålder för samt registrering av äktenskap (1962)16 är relevant, men denna syftar framförallt till att förhindra barn- och tvångsäktenskap och har inte någon betydelse för en ändring av 2 kap. 15 §. Nedan följer en uppräkning av de författningar där ordet sexualliv, sexuell läggning och homosexuell läggning förekommer. Därefter diskuteras och sammanfattas begreppsanvändningen i föreskrifterna. -Sekretesslag (1980:100) – 7 kap. 1 § -Personuppgiftslag (1998:204) – 13 § -Kreditupplysningslag (1973:1173) – 6 § -Lag om behandling av personuppgifter i Försvarets radioanstalts försvarsunderrättelse- och utvecklingsverksamhet (2007:259) – 11 § -Lag om behandling av personuppgifter i Försvarsmaktens försvarsunderrättelseverksamhet och militära säkerhetstjänst (2007:258) – 12 § -Lag om behandling av uppgifter i brottsbekämpande verksamhet (2005:787) – 11 § -Lag om behandling av personuppgifter vid medverkan i känsliga brottsutredningar (1999:90) – 4 § -Förordning om behandling av personuppgifter inom åklagarväsendet (2006:937) – 10 § -Förordning om behandling av personuppgifter i utrikesförvaltningens konsulära verksamhet (2006:275) – 7 § -Förordning om behandling av personuppgifter inom (2003:188) – 9 § Som framgått ovan inbegriper sexualliv bl.a. sexuell läggning. Det finns dock i detta sammanhang inte några redogörelser för vad som 16 Convention on Consent to Marriage, Minimum for Marriage and Registration of Marriages. Sexuell läggning och ras i 2 kap. 15 § regeringsformen avses med sexuell läggning. En förklaring till det kan vara att det är den vedertagna användningen av begreppet som avses.17 -Regeringsformen (1974:152) – 1 kap 2 § -Tryckfrihetsförordning (1949:105) – 7 kap. 4 § 11 p -Yttrandefrihetsgrundlag (1991:1469) – 5 kap. 1 § (indirekt genom hänvisning till 7 kap. 4 § TF) Regler som rör personuppgifter: -Lag om behandling av personuppgifter inom kriminalvården (2001:617) – 5 § -Polisdatalag (1998:622) – 5 § -Sekretesslag (1980:100) – 7 kap.1 §, 9 kap. 20 och 21 §§ Författningar rörande diskriminering: -Lag om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever (2006:67) -Lag om förbud mot diskriminering (2003:307) -Lag om likabehandling av studenter i högskolan (2001:1286) -Lag om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning (1999:133) -Lag om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (1994:1219) – artikel 14 -Förordning med instruktion för Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning (2007:1036) 17 I förarbetena till 7 kap. 1 § sekretesslagen, där sexuell läggning används som ett av flera exempel av vad som ingår i begreppet sexualliv, hänvisas enbart till personuppgiftslagen (prop. 2005/06:161 s 34). Inte heller i förarbetena till personuppgiftslagen sägs särskilt mycket om begreppsanvändningen. I betänkande (Integritet - Offentlighet – Informationsteknik) konstateras enbart att en uppgift om en persons könstillhörighet eller civilstånd inte kan utgöra en uppgift om sexualliv. Däremot kan en uppgift om att en person genomgått könsbyte röra den personens hälsa eller sexualliv (SOU 1997:39 s 368). Inget sägs om innebörden av sexuell läggning. -Förordning med instruktion för (2007:1032) – 1, 29 §§ -Förordning om antidiskrimineringsvillkor i upphandlingskontrakt (2006:260) – 2 § Författningar som (i övrigt) rör högre utbildning: -Högskolelag (1992:1434) – 1 kap. 5 a § -Högskoleförordningen (1993:100) – 9 § -Förordning med instruktion för (2007:1293) – 8 § -Förordningen för (1993:221) – 5 a § Författningar rörande brott: -(1962:700) – 16 kap. 8 §, 29 kap. 2 § 7 -Förordning om underrättelse om dom i vissa brottmål, m.m. (1990:893) - 25 b § -Utlänningslag (2005:716) – 4 kap. 1 § -Förordningen om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering (2002:989) – 1 § -Lag om rättegången i arbetstvister (1974:371) – 1 kap. 3 § 4 -Förordningen om totalförsvarsplikt (1995:238) – 7 kap. 6 § -Lag en om utstationering av arbetstagare (1999:678) – 5, 10 §§ -Förordningen med instruktion för (1996:1515) -(1962:700) – 5 kap. 5 §, 16 kap. 9 § Sexuell läggning som samlingsbegrepp I vissa av de tidigare uppräknade föreskrifterna nämns sexuell läggning enbart genom en hänvisning till en annan författning. Hänvisning till lag om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning sker i: -1 kap. 3 § 4 lagen om rättegången i arbetstvister -9 kap. 20 och 21 §§ sekretesslagen Sexuell läggning och ras i 2 kap. 15 § regeringsformen -5, 10 §§ lagen om utstationering av arbetstagare -1, 29 §§ förordningen med instruktion för Hänvisning till lag om likabehandling av studenter i högskolan sker i: -1 kap. 5 a § högskolelagen -9 § högskoleförordningen -5 a § förordningen för Hänvisning till förordning med instruktion för Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning sker i: -25 b § förordning om underrättelse om dom i vissa brottmål I förordningen med instruktion för förekommer ordet sexuell läggning med hänvisning till att förvaltningsärenden och lagstiftningsärenden som gäller diskriminering på grund av sexuell läggning hör under Integrations- och jämställdhetsdepartementet. 2 § förordningen (2006:260) om antidiskrimineringsvillkor i upphandlingskontrakt hänvisar till både lagen (1999:1339 om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, lagen (2003:307) om förbud mot diskriminering och lagen (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan. Efter att ha räknat bort de författningar som enbart hänvisar till en annan författning kan konstateras att av de som blir kvar används sexuell läggning nästan uteslutande som samlingsbegrepp för hetero-, bi- och homosexuell läggning. -Tryckfrihetsförordningen (1949:105) (YGL)18 -Regeringsformen (1974:152)19 -(1962:700)20 -Lag (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning 21 -Lag (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan22 -Lag (2003:307) om förbud mot diskriminering23 -Utlänningslagen (2005:716)24 2001/02:59 s 59. 2001/02:72 s 50. 2001/02:59 s 40. 1997/98:180 s 21 f. 2001/02:27 s 28 och 86. 2002/03:65 s 83 f. 2005/06:6 s 34. -Lag (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever25 Några av de förordningar, som nämner sexuell läggning, finns inte med i den ovanstående redogörelsen.26 Även om det rör sig om förordningar, och man därför inte kan dra slutsatser om innebörden av sexuell läggning utifrån några förarbeten, är det tydligt att ett par av dem har en mycket nära koppling till övrig diskrimineringslagstiftning. Likaså i övriga fall framstår det som sannolikt att det är den vedertagna betydelsen av begreppet som avses. Även Diskrimineringskommitténs slutsats är att det enbart är i polisdatalagen och i lagen om behandling av personuppgifter inom kriminalvården som sexuell läggning har en avvikande innebörd jämfört med den vedertagna.27 Det verkar således finnas en i princip gemensam begreppsbildning beträffande begreppet sexuell läggning. Av tidigare utredningar framgår också att det varit en uttalad strävan att göra begreppsanvändningen enhetlig (se ovan). I de två fall där begreppsanvändningen avviker, dvs. 5 § polisdatalagen och 5 § lagen om behandling av personuppgifter inom kriminalvården, har dock begreppet sexuell läggning en annan betydelse än den vedertagna. I båda lagarna sägs att personuppgifter inte får behandlas enbart på grund av vad som är känt om (bl.a.) personens sexuella läggning. Det är dock tillåtet att behandla sådana uppgifter under förutsättning att uppgifter om en person behandlas på annan grund. I sådant fall får uppgifterna kompletteras med uppgifter om sexuell läggning, om det är oundgängligen nödvändigt för syftet med behandlingen. I förarbetena till dessa lagar framgår inte vad som avses med sexuell läggning. Båda hänvisar dock till att det är fråga om undantag från 13 § personuppgiftslagen, som handlar om behandling av känsliga personuppgifter, bl.a. avseende personuppgifter som rör hälsa eller sexualliv.28 I förarbetena till polisdatalagen hänvisas även till rekommendation nr R (87) 15 om användningen av personuppgifter inom polissektorn.29 Där används 2005/06:38 s 135. 26Förordningen (1995:238) om totalförsvarsplikt, förordningen (2007:1036) med instruktion för Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning, förordningen (2002:989) om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering och förordningen (2007:1293) med instruktion för . 27Se SOU 2006:22 s 324 f. 28Bestämmelserna har sin grund i dataskyddsdirektivet (95/46/EG) som också använder uttrycket sexualliv (artikel 8.1). 1997/98:97 s 169. Sexuell läggning och ras i 2 kap. 15 § regeringsformen uttrycket sexual behavior, vilket inte är detsamma som sexuell läggning. I fråga om kriminalvården konstaterade att begreppet inte används som samlingsterm för homo-, bi-, och heterosexuell läggning, utan snarare tycks ta sikte på sexuella beteenden som kan vara av betydelse vid utredningen av vissa typer av brott eller för upprätthållande av säkerheten inom kriminalvården och som inte omfattas av sexuell läggning i annan lagstiftning.30 föreslog därför att ordet sexuell läggning bör bytas ut mot sexualliv ifråga om lagen om behandling av personuppgifter inom kriminalvården. Något frustrerat konstaterade kommittén att detsamma gäller 5 § polisdatalagen, men att denna uttryckligen undantagits från kommitténs uppdrag, vilket föranledde att kommittén inte gav något förslag avseende denna lag.31 I propositionen om Ett starkare skydd mot diskriminering följs utredningens förslag. Regeringen framhåller att det är angeläget att begreppet sexuell läggning används på ett konsekvent sätt i lagstiftningen.32 Dessutom har utarbetat en promemoria om behandling av personuppgifter i polisens brottsbekämpande verksamhet där en ny reglering föreslås ersätta polisdatalagen. Ändringen innebär att sexuell läggning ersätts av sexualliv.33 föreslog även att begreppet sexuell läggning skall ersätta homosexuell läggning i 5 kap. 5 § och 16 kap. 9 § . Om alla de aktuella ändringarna antas, blir följden att alla brottsbalksbestämmelser använder begreppet sexuell läggning och att detta begrepp på ett enhetligt sätt. Vidare innebär en sådan ändring att alla föreskrifter som rör personuppgifter använder begreppet sexualliv. Följaktligen skulle begreppet homosexuell läggning försvinna och enbart sexuell läggning och sexualliv kvarstå. Konsekvenser för underliggande lagstiftning som använder begreppet sexuell läggning En ändring som innebär att sexuell läggning tillförs uppräkningen i 2 kap. 15 § RF medför inte några konsekvenser i begreppshänseende avseende förhållandet till övriga författningar. 30SOU 2006:22 s 327. 31SOU 2006:22 s 321 ff. 2007/08:95 s 128. 33Ds 2007:43 s 420. Ändringen föreslås träda i kraft . ovan nämnda ändringarna inte genomförs blir frågan istället om det är lämpligt att i 5 § polisdatalagen (och i 5 § lagen om behandling av personuppgifter inom kriminalvården) behålla uttrycket sexuell läggning, som det har en avvikande innebörd jämfört med grundlagen. De strävanden som gjorts för att åstadkomma en enhetlig begreppsanvändning talar för att formuleringarna i polisdatalagen och lagen om behandling av personuppgifter inom kriminalvården bör ändras om begreppet (med vedertagen betydelse) förs in i en föreskrift på grundlagsnivå som är rättsligt bindande för de normgivande organen. En viktigare fråga är om en underliggande föreskrift missgynnar med hänsyn till sexuell läggning och att ett införande av sexuell läggning i 2 kap. 15 § RF därigenom skulle medföra att någon av de lagar som nämner sexuell läggning hamnar i konflikt med grundlagsstadgandet. Det finns en rad stadganden som rör diskrimineringsförbud och kränkande behandling som har att göra med en persons sexuella läggning. 1 kap. 2 § RF, 2 § lag om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever, 4 § 2 p lag om förbud mot diskriminering, 1 och 2 §§ lag om likabehandling av studenter i högskolan, lagen om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning och artikel 14 i bilagan till lag om den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna innehåller regler om förbud mot diskriminering på grund av sexuell läggning. Följaktligen missgynnar de inte med hänsyn till sexuell läggning och kommer inte i konflikt med 2 kap. 15 § RF efter en ändring. 1 § förordning med instruktion för Ombudsmannen mot diskriminering på grund av sexuell läggning anger ombudsmannens uppgifter, som bl.a. är att verka för att diskriminering på grund av sexuell läggning inte förekommer och att förebygga och motverka homofobi (m.m.). Enligt 1 § förordningen om statligt stöd för verksamhet som förebygger och motverkar diskriminering får statlig stöd lämnas till organisationer och stiftelser vars verksamhet syftar till att förebygga och motverka diskriminering, bl.a. på grund av sexuell läggning. 8 § förordningen med instruktion för föreskriver att verket skall främja likabehandling oavsett (bl.a.) sexuell läggning inom sitt verksamhetsområde. 7 kap. 6 § förordningen om totalförsvarsplikt föreskriver att en rad angivna myndigheter skall vidta åtgärder för att förebygga och förhindra att den som tjänstgör med stöd av lagen om total- Sexuell läggning och ras i 2 kap. 15 § regeringsformen försvarsplikt utsätts för ett uppträdande som kränker hans eller hennes integritet om uppträdandet har samband med bl.a. personens sexuella läggning. Även dessa regler syftar till att skydda personer mot missgynnande behandling som sker på grund av sexuell läggning och kan således inte sägas missgynna någon. Följaktligen är reglerna helt förenliga med en ändring i 2 kap. 15 § RF.