sou · GXB317 · 2010-01-01 00:00:00 — Vidare skildras de akuta kommunala aktionerna under det oroliga för att lindra nöden och driva på angelägna författningsreformer för att förhindra en hotande revolution. Andra exempel på aktivitet i kristider är många städers och kommuners beslut att anskaffa luftvärnsartilleri och annat stöd åt luftskyddet samt ett mycket omfattande och brett understöd åt hemvärnet under . Aktuella exempel på effektiv samverkan är det kommunala ledningsansvaret för räddningstjänsten för att förhindra katastrofer i samband med de omfattande översvämningarna av Norrlandsälvarna och Vänernområdet . 17.6Innehållet i en kompetenskatalog Med hänsyn till allt mer omfattande samverkan och delat ansvar som utvecklats beträffande både kommunala och statliga samhällsuppgifter har jag valt att i första hand belysa principfrågorna i samband med en eventuell grundlagsrelaterad kompetenskatalog. Den viktigaste och mest åberopade fördelen med en kompetenskatalog har i den debatt som förts varit kravet på tydlighet i ansvarsfrågan. Tydlighetskravet har både en principiell och praktisk sida. Ur principiella demokratiska aspekter kan det bara vara en fördel om medborgarna får klarhet om vem som har ansvaret för beslut som berör deras rättigheter och livssituation, både avseende juridiskt och ekonomiskt ansvar. Bortsett från den principiella frågan i vilken grad ansvarig politisk instans bär ansvar för exempelvis ett regionalt beslut har ansvarsfrågan en praktisk sida. Beträffande konstruktionen av en eventuell kompetenskatalog får man tänka sig att katalogen klargör exempelvis att landstings/regionfullmäktige har ansvaret för skötseln av en viss angelägenhet, exempelvis beträffande hälso- och sjukvården. Inom ramen för denna fördelning får man utgå från att endast grundprincipen om sektorsansvaret har grundlagskaraktär, med krav på två riksdagars beslut och val till däremellan. Riksdagars beslut vid grundlagsändringar fattas med enkel majoritet. Detaljbestämmelser i övrigt beslutas med enkel majoritet och ett riksdagsbeslut. Det kan bli en mycket grannlaga uppgift att avgöra vad som är detaljregler eller inte, något som bäddar för juridiska konflikter. En central fråga är om det skall finnas en central kompetenskatalog gällande för hela landet eller om det kan tänkas regionala varianter. Då aktualiseras det gamla tvisteämnet om det bör existera likhet eller likvärdighet över hela landet. Starka skäl, inte minst praktiska, talar för att en eventuell kompetenskatalog måste gälla för hela landet. En exemplifiering av de uppgifter som skulle ingå i en kompetenskatalog måste utgå från den kompetensfördelning som råder , och som i stort framgår av bil. 1–2. Med hänsyn till alla samverkansformer, avtal, påverkan av EU och andra internationella fora är det mycket svårt att mer exakt ange vilken nivå som ens bär huvudansvaret för viss samhällsfråga. Inte ens statens uppgifter för exempelvis vägväsendet och det exklusiva ansvaret för det militära försvaret synes längre självklart. Frågan blir inte vad och hur mycket som bör tilldelas den kommunala/regionala nivån utan hur mycket som skall bibehållas av statens nuvarande operativa ansvar. Detta har sammantaget varit relativt begränsat och omfattat endast 5–av de sysselsatta i landet (bil. I diskussionen framöver om lämpligaste uppgiftsfördelning torde relationen mellan den primärkommunala och regionala sektorn bli väl så intressant och uppmärksammad som statens allmänna betydelse, bl.a. frågan om de nya planerade regionerna skall utvecklas till överkommuner till primärkommunerna eller om de båda kommuntyperna skall bibehålla sin lika parallellställning till staten. Motståndet från primärkommunerna att få landstingen som överkommuner har varit mycket starkt. En viktig fråga i detta sammanhang är effekterna av den sammanslagning som redan skett av och till Kommuner och Landsting. Blev någon part överspelad eller blev sammanslagningen harmonisk? 17.7För och nackdelar, konstitutionella aspekter Beträffande för- och nackdelar med en kompetenskatalog kan listan säkert göras mycket längre än vad som framgår av denna rapport. Betonas bör att det inte är möjligt att vetenskapligt klargöra vad som är en fördel eller en nackdel. Det handlar oftast om en politisk bedömning. En modell med kompetenskatalog kan ses som en fördel för somliga och nackdel för andra. Om en samhällsfråga skall klassificeras som stor eller liten är ytterst en fråga för väljarna att bedöma. De allmänna politiska förutsättningarna då en eventuell kompetenskatalog aktualiseras är avgörande. Det är inte ointressant i detta sammanhang att i likhet med avstått från att presentera någon fullständig konkretisering av uppgiftsfördelningen mellan staten och kommuner respektive landsting/regioner. Ett system med en grundlagsreglerad kompetenskatalog medför under alla förhållanden en ökning av den rättsliga apparaten och kapaciteten. Fler kompetenskonflikter kan förutses som aktualiserar en översyn av regeringsformens fri- och rättighetskapitel men också JO:s ställning och organisation. En regional ombudsman i varje region är ingen orimlig lösning oavsett kompetenskatalog eller ej. Framförallt aktualiseras frågan om en författningsdomstol som skiljedomare vid sannolika kompetenskonflikter mellan staten och lägre nivåer, samt inte minst mellan den regionala och primärkommunala nivån. I historiskt kommunalrättsligt perspektiv är dock en svensk författningsdomstol lika artfrämmande som en grundlagsreglerad kompetenskatalog. I detta sammanhang kan emellertid inte bortses från växande betydelse som författningsdomstol de facto även för vidkommande. Lagrådets ställning i samband med införandet av en kompetenskatalog kan inte undgå att övervägas. Ett obligatoriskt samrådsorgan mellan staten och den kommunala sektorn i frågor av betydelse för den kommunala självstyrelsen och den kommunala ekonomin och verksamheten som expertgruppen för fram genom ett tillägg till 7 kap. 2 § RF är ett tänkbart alternativ för både ett system med och utan kompetenskatalog. Båda alternativen förutsätter en seriös utvärdering av effekterna av den sammanslagning mellan och som redan skett. Om ett system med obligatoriskt samråd mellan regeringen och kommunerna/landstingen skall fungera ökar kraven på att företrädarna för den kommunala sektorn verkligen är representativa för den kommunala självstyrelsen. Utöver de principproblem beträffande den kommunala kompetensen som behandlats i denna rapport skulle en kompetenskatalog aktualisera många andra konstitutionella problem, som kan vara värda en kommentar. I de utredningar, förhandlingar och överenskommelser mellan partierna över blockgränserna som torde föregå en sådan omfattande reform utgör självfallet kostnaderna för respektive nivå av en viss uppgiftsfördelning en central faktor. Uppenbart kommer en omfattande grundlagsreglering av en kompetenskatalog att kräva klarhet om finansieringen för varje samhällsnivås uppgifter. Beskattningsfrågan aktualiseras men också avgiftssystemen. I detta avseende skulle en kompetenskatalog skärpa kraven på en breddning av kommunernas och landstingens skattebaser, så att kommunerna respektive landstingen/regionerna får rimliga möjligheter att implementera sina respektive uppgifter, med hjälp av egna ekonomiska resurser. Ett första steg till en sådan kommunalekonomisk nyorientering vore att ge tillbaka till kommuner och landsting den del av företags- och fastighetsbeskattningen som de fråntogs . En seriös beredning angående en förändring av ansvaret för olika offentliga uppgifter kan självfallet inte ske utan löne- och medbestämmandeförhandlingar av en oanad komplexitet mellan de offentliga arbetsgivarparterna och de fackliga organisationerna för mer än en miljon offentliganställda. I den aktuella debatten om förstärkt självstyrelse har stor uppmärksamhet ägnats åt att förbättra kontakterna stat – kommun vid riksdagsbehandlingen av kommunala frågor, ev. genom ett särskilt kommunutskott. Detta skulle dock medföra djupgående förändringar av utskottssystem områdesvis som inte kan anses realistiska. Större betydelse har säkert expertgruppens förslag om en obligatorisk lagrådsgranskning av varje lag som innebär åligganden för kommunerna och landstingen liksom förslaget att kommuner och landsting blir reguljär remissinstans för beredning av regeringsärenden rörande kommunala frågor. Störst betydelse har ändå behandlingen av de kommunala frågorna i . De kommunalekonomiska frågorna har varit integrerade med övriga ekonomiska frågor i . Kommunallagsfrågor och övriga kommunala verksamhetsfrågor hade efter författningsreformen ett eget departement åren 1974–1994 i kommundepartementet och . Därefter har de övergripande kommunfrågorna nästan alla år varit på vandring i och varit en mindre del av ett annat departement. Med tanke på att en fjärdedel av vårt lands resurser används för kommunala uppgifter och att nära 1,5 miljoner arbetstagare är sysselsatta i kommuner och landsting borde de kommunala frågorna ha en fastare placering i . (Kommunfrågornas handläggning i –1994 är föremål för en projektstudie av docenten, förre planeringschefen .) Tanken på en kompetenskatalog och grundlagsreglerad uppgiftsfördelning har sannolikt få försvarare. Men förslaget har indirekt stor betydelse då det ställer på sin spets viktiga kommunala principfrågor och centrala demokratiproblem, inte minst rörande det demokratiska partiväsendet. Om införandet av ett system med kompetenskatalog skulle gagna eller missgynna en vitalisering av det moderna partiväsendet är en öppen fråga. Det borde i debatten framstå som viktigt att skilja på huvudsak och bisak. I debatten om den politiska vitaliteten förefaller det som om en grundläggande faktor kommit bort, nämligen att före den fyraåriga valperiodens införande 1994 hade ett system med val alltsedan rösträttsreformerna efter . Varje allmänt val påverkade rikspolitiken då även kommunalvalen genom tvåkammarsystemet hade effekt på sammansättning. Därmed minskade behovet av både nyval och folkomröstningar och författningsdomstol. Väljarna fick avgöra både lag och lagförklaring . Demokrati kräver både vitalitet och resultat, särskilt i kommunalpolitiken nära väljarna. Om kompetenskataloger skulle ge oss bådadera är mycket tveksamt. Professor , nestorn bland kommunalrättsexperter, framhöll en gång, att det kommunala samregeringssystemet skapade en särskild karaktär åt kommunaldemokratin som via det kommunala sambandet kommer rikspolitiken till del i form av samförståndskänsla och kompromissvilja (Rapport och arbetsmaterial från arbetsgruppen för det kommunala sambandet , SOU 1964:39). Den kommunala självstyrelsen i har visat prov på både fasthet, lyhördhet för samhällsförändringar och initiativkraft. En viktig faktor i detta sammanhang har varit självstyrelsens anknytning till den konstitutionella traditionen att författningen primärt bör vara ett medel för den demokratiska beslutsprocessen och inte en karta för politikens innehåll. En kompetenskatalog med grundlagsreglerad uppgiftsfördelning skulle med stor sannolikhet rubba denna konstitutionella neutralitet och därmed främja handlingsförlamning istället för demokratisk handlingskraft. SOU 1947:53 betänkande. 1, Med förslag angående ändringar i kommunallagarnas bestämmelser om borgerlig primärkommuns kompetens och om kvalificerad majoritet SOU 1963:16 , Statsskick Del I. SOU 1963:17 , Statsskick, Del 2. Motiv – förslag till regeringsform () SOU 1964:38, SOU 1965:2,3,34,37 Sammanställning av remissyttranden över förslag till ny författning SOU 1964:39 Rapport och arbetsmaterial från arbetsgruppen för det kommunala sambandet (Arbetsgruppen för det kommunala sambandet) SOU 1971:84 kompetens () SOU 1972:15 Ny regeringsform, ny riksdagsordning (Grundlagberedningen) SOU 1975:41 demokratiny kommunallag (Utredningen om den kommunala demokratin) SOU 1990:24 Ny kommunallag (kommunallagskommitté) SOU 1981:82 Samhällets räddningstjänst () SOU 1993:14 EG och våra grundlagar (inför EG) SOU 1994:12 Suveränitet och demokrati (EU-konsekvensutred- ningarna: Subsidaritet) SOU 1995:19 Ett säkrare samhälle (Hot- och riskutredningen) SOU 1995:105 Konkurrens i balansåtgärder för ökad konkurrensneutralitet vid offentlig prissättning m.m. () SOU 1995:123 Subsidiaritetsprincipen i EU: en expertrapport till av SOU 1996:129 Den kommunala självstyrelsen och grundlagen (Kommittén om den kommunala självstyrelsens grundlagsskydd) SOU 2000:1 En uthållig demokrati! – politik för folkstyrelsen () SOU 2001:41 Säkerhet i en ny tid ( Sårbarhets- och säkerhetsutredningen) SOU 2003:123 Utvecklingskraft för hållbar välfärd (Delbetänkande av ) SOU 2007:10 Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft (Slutbetänkande av ) SOU 2007:72 kompetens i utveckling (Kommunala kompetensutredningen) SOU 2007:75 Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning () SOU 2007:85 Olika former av normkontroll. SOU 2007:93 Den kommunala självstyrelsens grundlagsskydd. Ds 1988:36 Den kommunala självstyrelsen, jämlikheten och variationerna mellan kommunerna. Ds 1998:32 Skyldigheter och befogenheter vid svåra påfrestningar på samhället i fred Ds 2002:7 Hoten mot kommunerna – en om ansvarsfördelning och finansiering av Ds 2007:48 Del 1 Lissabonfördraget, Del 2, Bilagor Ds 2008:17 Remissammanställning. betänkande Hållbar samhällsorganisation med utvecklingskraft (SOU 2007:10) KU:s utlåtande nr 17 1945 angående motioner om avskaffande av rösträttsstrecken vid kommunala val KU:s utlåtande 1948:24 ang. proposition 1948:140 om ändringar i kommunallagstiftningen om borgerlig primärkommuns kompetens m.m. protokoll II kammaren angående KU:s utlåtande nr 11 om avskaffande av rösträttsstrecken vid allmänna val Prop. 1948:140 ang. ändringar i kommunallagstiftningen om borgerlig primärkommuns kompetens, kvalificerad majoritet mm 1973:90, Ny regeringsform och ny riksdagsordning m.m. Prop. 1975/76:187, demokrati och ny kommunallag 1990/91:117, Ny kommunallag 1998/99:74, Förändrad omvärld – ordnat försvar 2007/08:102, Regeringens skrivelse Utvecklingen inom den kommunala sektorn 2008 , , författning efter EU-anslutningen, 1999 , , Revolt eller reform. inför revolutionerna i 1917-1918, 1998 Baldersheim, H. m.fl., Demokratins geografiska gränser – en antologi om storlek, demokrati och effektivitet. Behöver demokratin nya spelregler? konferens om grundlagen 21 och och , 2005 Sammansättning, organisation och verksamhet, 1942 , (redaktör), På jakt efter en ny regional samhällsordning!, 2003 , , Högskolelokaliseringen i –1965. En studie i politiskt inflytande, 1970 , , Kammare, kommuner och kabinett – tre konstitutionella studier, 2004 Demokratins grundlag, , SNS, 2004 Där människor får växa, Idéprogram för , Antaget i , 2001 , Om lokal och regional demokrati i , 2005 Framtidskonventets förslag till , 2004 EU-ABC för kommuner, landsting och regioner, Utgåva 1, Nov. EU:s påverkan på kommuner och landsting, Statskontoret 2005:12, 2005 Federalism – Hur ska styras? Underlag för rådslag om federalism, , 2003 till , , 1999 Fiskesjö, , Välfärdsfederalism ur Att styra eller styras. En bok om demokrati och federalism, 2004 Fiskesjö, , Federalismen svår nöt, SkD 29/6 2003, 2003 Frihet att växa, liberalernas partiprogram, Antaget vid landsmötet i , reviderat vid landsmöten , 2001 och 2003, stencil 2003 Grønlie, , Velferdskommunen: foredrag ved 150-års jubileet for norske kommuner, 1998 Kommuner och landsting i det politiska systemet, 7 uppl., 1999 , , ansvar för länsutvecklingen, , 1990 , , Hur skall styras? ur Perspektiv på lokal och regional självstyrelse, , , SKL, 2005 , , Den svenska socialdemokratins sprängning 1917 (manus, författaren) , , Kommunsammanläggningar eller nya principer för svensk samhällsorganisation? ur Demokratins geografiska gränser – en antologi om storlek, demokrati och effektivitet, 2003 Hettne, , Tas den kommunala självstyrelsen på allvar? ur Självstyrelse, likvärdighet, effektivitet. Målkonflikter i den offentliga sektorn, red. , och , , Vår författning. Trettonde upplagan, Reviderad av och , 2003 Hvad hvilja federalisterne? Frågor och svar om federalism, , , , , Komplex flernivådemokrati, Regional lobbying i , 2003 under kommunalförfattningarna 1862–1962: en minnesskrift/utgiven av , , , 1962 Kaijser, , kommunalförordningar ur under kommunalförfattningarna 1862–1962, 1962 , , Regionernas , 2006 , och Nergelius, , (red.) Federalism på svenska, 2007 Kokk, , Socialdemokratins program. Ett studie- och diskussionsmaterial inför programrevisionen, 1998 Kolam, , Kort kommunhistoria ur Kommunerna och friheten, Självstyrelsen i teori och praktik, 2007 , SNS, 2005 , B., konkurrens och upphandling, 2007 Likhet eller likvärdighet? – några principfrågor om svensk samhällsorganisation, 2006 , , Kommunsystem i , andra uppl., 2003 , och , , i förändring – ansvarsfördelningen mellan stat och kommuner 1974– 2002 ur Förslag till 2002/03:RR 21 Statens styrning av kommunerna, 2003 , , Kommun- och regionmodeller – analytiska dimensioner och faktisk variation ur Självstyrelse på lokal och regional nivå, 2005 , och , , Decentralisering eller maktdelning på allvar: vad är sannolikt i ? ur N. och J. Nergelius, Federalism på svenska, 2007 , , Makten över kommunerna ur Politikens ramar och aktörer, Femton uppsatser tillägnade , 2004 , , Kommunala befogenheter. En redogörelse för kommunernas och landstingens allmänna befogenheter enligt rättspraxis, Sjätte upplagan, 2005 Lissabonfördraget, SIEPS, , 2008 Fördraget om Europeiska Unionen, 1992 , Per (red. ), Staten och kommunerna, 2003 , Per och Stigmark, (red. ), Självstyrelse, likvärdighet, effektivitet. Målkonflikter i den offentliga sektorn, 2005 , , Kommunindelning och demokrati. Om sammanläggning och delning av kommuner i , 2003 , och , , Kommunallagarna, 1954 , , Järnvägarna och det allmänna, 1969 , , Järnvägsbyggandet och den kommunala kompetensen, , , Orostid II, 1917–1919. Politiska dagboksanteckningar, 1953 Partiprogram de gröna, Antaget vid kongressen , 2006 Partiprogram för Socialdemokraterna, vid partikongressen 2001, 2001 , , Kommunallagen. Kommentarer och praxis, Med ändringar t.o.m. , 2006 , , Kommunalkunskap, 1986 , , Demokratins grundlag, , 2004 , , Federalism, SNS, 2004 Principprogram , 2001, nytryck 2006 Riksdag & Departement 10/08; , (red. ), Politikens ramar och aktörer: femton uppsatser om vårt politiska system tillägnade , 2004 Samverkan pågår, möjligheter och begränsningar, 2005, , SKL, 2005 , , Den lantkommunala författningsregleringens historia ur I, SOU 1944:37 Seip, , Kommunens ökonomi, 1949 Självstyrelse på lokal och regional nivå, och , 2005 Socialdemokratins program 1897 till 1990, Utg. och bibliotek, 2001 Sterzel, (red. ), Kommunerna . Stjernquist, , Den kommunala självstyrelsen, En blick tillbaka. Stjernquist, , Politik och juridik. Grundlagen inför 2000-talet. ur till , 1997 Stjernquist, , Huruledes särskilda menigheter må för egna behov sig beskatta ur till , 1999 , , Nationell politik och självstyrelse - ett historiskt perspektiv ur Självstyrelse, likvärdighet, effektivitet. Målkonflikter i den offentliga sektorn, Red. Per och , 2005 , , Det kommunala engagemanget i järnvägar ur under kommunalförfattningarna 1862–1962, 1962 , (red. ), Självstyrelse på lokal och regional nivå, 2005 Uppföljning och erfarenhet med särskild inriktning på övertagande av under översvämningarna , , , , 2001 Vår tids arbetarparti, , Nya , stenc., 2007 , , Kommunerna och den svenska modellen. Socialdemokratin och kommunalpolitiken fram till , Översvämningarna , , Observatörsrapport, , 2001 Uppgiftsfördelningen mellan statlig, landstingskommunal och primärkommunal verksamhet Maktdelning, att olika nivåer har olika beslutsansvar, är en hörnsten i federalismen. Principen i sig säger att beslut ska fattas så nära människor som möjligt, men det är en öppen fråga exakt vad detta innebär. Följande formulär på två sidor frågar om en mängd offentliga åtaganden. För varje område kan ni fylla i vem som ska ha det huvudsakliga ansvaret och dessutom vilken roll ni tycker att staten bör spela om frågan i huvudsak är eller regional. Om kommunen eller regionen, vilken bör statens roll vara? är möjligt att välja flera alternativ om nödvändigt). med Styrning bidrag äggandlrunG rättigheter de Bilaga 2 – Kompetensfördelning i Federalism i EU/Vad ska EU göra? Med tanke på EU:s speciella karaktär och historia är det befogat att resonera särskilt kring vad federalism i EU innebär, nu och på lite sikt. Federalism byggd på många gamla nationalstater innebär givetvis att många avvägningar blir svårare och att det blir större dragkamp om kompetenser än i en nationell federation. Följande är en förteckning över ett antal politikområden där det förekommer förslag om olika former av EU-samarbete. Studera frågorna och resonera kring vilken roll ni anser att EU bör spela. Bortse i svaret från att delad kompetens inte är preciserat, vilket naturligtvis måste göras i ett . Indirekta skatter (som moms) Migrationspolitik (asyl min) Bilaga 3 – Federalism i EU/Vad ska EU göra? Den offentliga sektorns utveckling i Sysselsatta i offentlig verksamhet och i näringslivet i övrigt 1965, 1977, 1983, 1990 och 1997, procent. Lärare och skolledare hänförs till verksamhet även då de var statligt lönereglerade . En viss osäkerhet präglar materialet då gruppen verksamma i offentligt bolag/affärsverk ej redovisas särskilt i arbetskraftsundersökningarna utan hänförs till näringslivet i övrigt trots offentligt ägande. Här tas gruppen med beräkningsvis. Det bör noteras, att en viss del av de sysselsatta i gruppen statliga och kommunala bolag arbetar i industriell verksamhet. 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighetschefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jordbruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Ransonering och prisreglering i krig och fred. En nationell cancerstrategi för framtiden. Sekretess vid anställning av myndighetschefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Den svenska administrationen av jordbruksstöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion.. [8] Nya nät för förnybar el. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. – museisamverkan ger resultat. RAPPORTEN KOMPETENSKATALOG utgör redovisningen av ett uppdrag som lämnats av . I rapporten behandlas frågan om en avgränsning av statliga respektive kommunala uppgifter i regeringsformen, dvs. en s.k. kompetenskatalog. Principiella synpunkter på frågeställningen redovisas grundade huvudsakligen på studier av den kommunalrättsliga och statsvetenskapliga litteraturen samt aktuella utredningsförslag. är universitetslektor i statsvetenskap vid . har varit en parlamentariskt sammansatt utredning med uppgift att göra en samlad översyn av regeringsformen. Utredningen har redovisat sitt uppdrag och lämnat ett stort antal förslag i betänkandet En reformerad grundlag (SOU 2008:125). Denna rapport ingår i utredningens skriftserie. 106 47 Tel Fax OMSLAG: TYPISK FORM DESIGNBYRÅ FOTO: