sou · GYB327 · 2010-04-16 00:00:00 — Det vill säga att forskning, utveckling etcetera är ett verktyg för att nå det övergripande målet. Men Energimyndigheten har också ett näringspolitiskt ansvar att främja nyttiggörandet av utvecklingsarbetet. Näringslivsdimensionen har lett till att utvecklat ett förhållningssätt i utvecklingsarbetet som innebär integrering av kompetens från forskning, utveckling, kommersialisering och nyttiggörande i vid mening. Jag föreslår att : får fortsatt ansvar och budget får energirelaterad FoI inom transportområdet, i synnerhet energiomvandlare och alternativa drivmedel inklusive el för fordonsdrift ska vara aktiv i samarbetet med övriga transportforskningsfinansiärer. Samarbete är helt centralt för att professionalisera, kraftsamla och tillsammans skapa ett bra transportinnovationssystem. Grundläggande för dynamik och innovationer är gränsöverskridande relationer och flexibilitet, drivkrafter och påverkansmöjlighet. För att säkerställa effektiv arbetsdelning och samarbete inom transportforskningsområdet, vilket med nödvändighet hanteras av ett flertal olika myndigheter, bör kravet på samarbetet inskrivas i respektive transportforskningsmyndighets instruktion. Det är viktigt att de som ska verka i det kommande samarbetet har tid och råd att lägga tid på att diskutera samarbete så att alla parters synpunkter vävs samman, inte bara synpunkter från de som är stora så att det finns personal med avdelad tid för detta. Naturligt är att det kommer att råda olikheter som påverkar samarbetsformerna, mellan finansiärer och utförare, mellan stora och små, mellan företag, myndigheter och brukare. Vissa kan bidra med finansiering, kunskap om regelverk och andra branscher, andra med kunskap om marknads- och brukarbehov. Centralt för framgång är att dynamik och gemensamt ansvar för uppgiften som helhet bibehålls och att ett kompetent och målinriktat ledarskap präglar arbetet. Representanter i samarbetet, som i detta förslag utgörs av det nationella råd som sluts till Transam, bör vara från näringsliv, akademi, brukarledet och institut samt myndigheter. Samarbetsförslagen i detta delbetänkande fokuseras primärt på: Samarbete mellan finansierande myndigheter (Transam), mellan Transam och ett nationellt råd, kring gemensamma utlysningar och internationaliseringsfrågor Förutsättningar för samarbete, till exempel personalrörlighetsprogram tillgång på rekryterbar entreprenöriell personal, kar- riärvägar och drivkrafter samt den kommunikation och de attitydpåverkande insatser som påverkar transportforskningens varumärke i samhället Samarbete och ansvar för den långsiktiga utvecklingen av det nationella transportinnovationssystemet. En tydlig ansvarsfördelning är en viktig förutsättning för att ett bra samarbete ska kunna ske. Att stärka transportforskningen enbart genom tydligare ansvarsområden för finansiärerna är dock inte tillräckligt konstruktivt då flexibilitet och samarbete lätt blir lidande av för stringenta regelverk. För att ska vara konkurrenskraftigt inom transportområdet krävs samarbete. Samarbetet måste ske mellan forskning och innovation, mellan användare, partners och leverantörer, mellan näringsliv, myndigheter, brukare och samhälle. Ett viktigt syfte med samarbete är att öka inflytandet och delaktigheten genom att de medverkande ges goda möjligheter till information samt möjligheten att ta gemensamma initiativ. Syftet är också att få en kontinuerlig utveckling och förbättring samt att säkra relevans och förankring. Samarbete bygger på ömsesidigt intresse, ledarskap, förmåga och drivkrafter, för organisationer och individer. En bransch som uppvisar dessa egenskaper attraherar också motiverade organisationer och kompetenta individer, med intresse, erfarenhet, spetskompetens, ambition och talang vilket ger positiva förstärkningseffekter av bra samarbete. Ett starkt samarbete ska klara av att professionalisera och utveckla andra parter och individer mot excellens och samarbete vilket bl.a. kräver att det framtida Transam själv måste vara en förebild inom dessa områden. Jag har övervägt olika möjliga värdskap och former för Transam. har Transam formen av projekt på och har varit resurssatt med en halvtidsekvivalent resurs. Transam ska präglas av entreprenörskap och innovationsfokus och mitt förslag är att en innovationsmyndighet är bäst lämpad för detta och bör fortsätta vara värd för projektet. Det nya Transam måste dock, för att fungera bättre än tidigare, bemannas med rätt personer i kansli och ledning samt ha en styrgrupp, på hög nivå, med mandat och medel att agera operativt. Vidare måste Transams nationella råd sättas samman med omsorg, så att näringsliv och brukarmedverkan får tillräckligt starkt inflytande för att nå verksamhetsmålen för transportforskningen. För att säkerställa att Transam utvecklas på rätt sätt föreslår jag att en återkoppling till sker genom årlig rapportering och publicering av resultat samt att Transams utveckling mot att ta ansvar, driva samarbete och axla rollen som den svenska transportforskningens nav löpande utvärderas och utvecklas. Figur 1 Schematisk bild över det föreslagna Transam På detta sätt är det min ambition att tydlighet, samarbete och en ökad fokusering på innovation och brukarnytta skapas mer ur ett bra lösningsorienterat ledarskap än så hårda regelverk att flexibilitet och entreprenörskap i de finansierande verken hämmas i onödan. Huvuduppgiften för Transam blir att säkerställa att samarbetet inom transportinnovationssystemet byggs upp och drivs på sådant sätt att transportforskningen levererar de resultat som akademi, samhälle och näringsliv förväntar sig. Jag föreslår inte att Transam utvecklas till en finansiär eller beslutande organisation. Det är mycket viktigt att inte ytterligare en transportforskningsfinansiär skapas och ansvaret att så inte sker ligger på Transams styrgrupp. Jag föreslår att förstärks till cirka tre heltidstjänster och får en rörelsebudget för projektinitiering. Detaljer för projektinitiering utarbetas av Transams tillträdande styrgrupp. För att hålla uppe förändringstryck och ständigt utveckla transportforskningssystemet och Transams roll föreslår jag också att Transam får i uppdrag att sammanställa den systemövergripande verksamhetsutvecklingen av transportforskningsområdet, speciellt med avseende på att balans mellan olika insatsformer, insatsområden och aktörsgrupper råder. Det handlar t.ex. om avvägningar mellan utveckling av grundläggande kunskap och marknadsnära innovationer, kraftsamling och diversitet, innovations- och trafikpolitik, nationella och globala frågor, existerande företag och nyföretagande, små och stora FoI-miljöer osv. Transam publicerar och rapporterar även detta till samt utvecklar och förankrar olika satsningar som främjar transportforskningsområdet, i vid mening, dess utveckling, professionalisering, forskningshöjd och innovationskapacitet. Till Transam kan arbetsgrupper kring olika frågor kopplas. För att Transam ska den tyngd som krävs för att utföra sitt uppdrag föreslår jag att det i Transams styrgrupp ingår av myndighetschef utsedd representant för respektive myndighet som har ansvar och budget för transportrelaterad FoI. Viktigt här är att Transams mandat säkerställs och att det är en angelägen verksamhet för respektive myndighetschef. Det är Transams styrgrupps ansvar att säkerställa att relevant inflytande från det nationella rådet sker på Transams arbete. Till Transam sluts också ett nationellt råd med andra myndigheter och finansiärer som är intresserade av området, näringsliv, brukargrupper och andra organisationer relevanta för transportforskningen i vid mening. Jag föreslår att: Transam får ansvar och resurssätts för att kunna kvalitetssäkra den samarbets- och koordineringsroll forskning och innovation inom Transportområdet behöver. fortsätter att ha som huvudman. Det till Transam sluts ett nationellt råd med bred representation från näringsliv, samhälle, brukare, akademi och myndigheter. En långsiktig finansiering av och verksamhet säkras genom att ett anslag för Transam tillförs . Utvecklingstrycket, utvecklingsarbetet och det långsiktiga ansvaret för att transportinnovationssystemet som helhet ska utvecklas säkerställs genom . Denna roll bör samordnas med eller samarbeta med , dess tydligare roll och budget. Transam följer upp och rapporterar om verksamheten på ett sådant sätt att de långsiktiga effekterna av olika insatser kan följas upp, analyseras och ligga till grund för utvecklings och förbättringsarbete av transportinnovationssystemet som helhet men också av Transams egen verksamhet. 3.4Personalrörlighet, entreprenörskap och innovationer Akademi, samhälle och näringsliv har olika verksamhetslogik, drivkrafter och karriärvägar. Dessa ligger till grund för hur personer rör sig i och mellan organisationer under sitt yrkesverksamma liv lägg till samt vilka personer som söker sig till ett visst verksamhetsområde. Innovationer uppstår ofta i gränsytan mellan olika verksamhetsområden och utvecklas starkast av individer och team med erfarenhet från flera områden. Inom transportsektorn; myndigheter, näringsliv och akademi, är personrörligheten svag, entreprenörerna och gränsgångarna få. Ur detta växer också trenden att teoretiker lär sig av teoretiker och praktiker av praktiker vilket ytterligare cementerar etablerade positioner. Entreprenörsutbildningar har visat sig mycket effektiva när det gäller att skapa och driva upp starka innovationer genom att erbjuda kompetent entreprenöriell personal. För att transportsystemet ska klara av att nå sina mål måste arbetsformer, innovationsprocesser och program etableras så att transportområdet aktivt driver personalrörlighetsfrågor, entreprenörsutbildningar och säkerställer att det påverkar karriärvägar och drivkrafter. En sådan förändring skulle också innebära att intresset för branschen och dess karriärvägar ökade, att driftiga entreprenöriella studenter och forskare sökte sig till området samt att också affärsänglar, entreprenörer m.fl. i större omfattning sökte sig till området vilket skulle ge en positiv spiral. Det kommer också att underlätta uppköp av små innovativa företag eller deras produkter. En central komponent i en effektiv innovationsprocess är aktiv brukarmedverkan, en operativ samarbetsprocess och ökade satsningar på de senare skedena i Innovationsprocessen. Personalrörlighetsprogram och satsningar på entreprenörsutbildning, av studenter, forskare och personal, kommer att skapa de rekryterbara individer som krävs för att operativt kvalitetssäkra ökar brukarmedverkan, nyttiggörande och innovationer. Jag föreslår därför satsningar på personalmobilitet och entreprenörskap för att resurssätta transportinnovationssystemet med kompletterande kompetenser, skapa drivkrafter och karriärvägar såväl inom transportforskningsområdet som trafikmyndigheter och företag inom hela transportområdet. Ambitionen är att entreprenöriella innovativa spetskompetenser i större utsträckning än ska söka sig till transportområdet och därmed både driva entreprenörskap och innovation inom myndigheter och större företag men också så att innovationer i avsevärt större omfattning sker genom nystartade, mindre och medelstora företag. Ambitionen är också att satsningen påverkar attityd, drivkrafter, karriärvägar och transportområdets attraktionskraft för innovativa entreprenöriella spetskompetenser så att tillgången på rekryterbar personal med denna bakgrund avsevärt ökar, till nytta för alla relevanta parter inom Transportområdet. Jag föreslår att ett långsiktigt entreprenörsinriktat program startas, där ansvar och budget ges till , för att säkerställa långsiktig uppbyggnad, professionalisering och finansiering av insatser för entreprenörsutbildningar och personalrörlighet, primärt inriktat på , , universitet och högskolor samt också mot akademi, näringsliv och samhälle relevant för transportforskningsområdet i vid mening. Programmet ska till att stärka drivkrafter och karriärvägar för branschens entreprenörer. Programmet ska vidare säkerställa långsiktig uppbyggnad, professionalisering och finansiering av insatser för entreprenörsutbildningar och personalrörlighet, primärt inriktat på , , universitet och högskolor samt också mellan alla relevanta aktörer och finansiärer. Det är också viktigt att de miljöer, centrumbildningar, som bedriver transportforskning utvecklas och professionaliseras. föreslår därför att får ansvar för att, under , utveckla och driva program för att professionalisera och komplettera transportforskningsrelaterade FoI miljöer mot ökad innovativiet. Detta kan gälla dagens eller kommande centrumbildningar, stora eller små i olika former men även drivas tillsammans med VTI, som spelar en mycket viktig roll i transportforskningssystemet. I utredningens slutbetänkande som kommer kommer bl.a. förslagen kring hur detta ska stimuleras och utvecklas. I utredningens slutbetänkande som kommer kommer bland annat förslagen kring hur detta ska stimuleras och utvecklas. Konsekvenserna av delbetänkandet, i finansiella termer, är litet jämfört med dagens budget för transportforskning. I slutbetänkandet som levereras fokuserar vi på innovationer och nyttiggörande, på centrumbildningar samt de personal-, kapital- och andra behov som kännetecknar de sena för-kommersiella faserna av nyttiggörande och innovationer samt vad som kan göras för att öka nyttiggörande och innovationer inom transportområdet. För förslagen i detta delbetänkande föreslår jag att den samlade FoI-finansieringen bibehålls för och att fördelningen mellan , och också förblir densamma, med några förstärkningar enligt nedan. Finansieringen från huvudfinansiärerna till FoI-satsningar uppgick till totalt varav , eller , kom från Väg- och . Transam (till ) Till detta föreslår jag i detta delbetänkande förstärkningar primärt syftande till att åtgärda några av de svagheter jag ser i systemet : En tydligare och operativare samarbetsorganisation FoI budget till de mindre trafikverken Personalrörlighetsprogram och entreprenörsutbildningar. Nedan listas de budgetförstärkningar jag föreslår i detta delbetänkande: och Transportstyrelsen får båda budget och ansvar att utveckla FoI inom sitt ansvarsområde. För detta tillförs till respektive myndighet. får i budget och ansvar för att, i nära samarbete med Transams aktörer, näringen och andra finansiärer, säkerställa uppbyggnad av en FoI-plattform inom Sjöfartsrelaterad FoI samt att utveckla FoI inom sitt ansvarsområde. föreslås fortsätta som värd för Transam, Transams förstärkta verksamhet och kansli föreslår jag att en ambitionsnivå på (för kansli, egen verksamhet och styrgrupp, för projektinitiering) tillskjuts . Det är här mycket viktigt att påpeka att Transam inte får bli en FoI-finansiär eller på annat sätt utvecklas till ett komplement till de tre statliga finansiärerna och ansvarar för att så inte sker. Vidare föreslår jag att tillförs budget om 70 miljoner för att utveckla och driftsätta ett långsiktigt entreprenörsinriktat program samt för ett personalrörlighetsprogram. Mina förslag syftar till att tydliggöra och effektivisera transportforskningen, dess innovationssystem och resultat för att därigenom ge myndigheter och organisationer ökade förutsättningar att säkerställa det övergripande transportpolitiska målet en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet. Genom vårens besök, möten och inte minst arbetet med utredningens kansli och med den referensgrupp mitt arbete haft ser jag få motsättningar mot ett tydliggörande och en utvecklad och driftsatt samarbetsprocess. Konsekvenserna för finansiärer och utförare, näringsliv och forskare bör generellt sett vara positiva. 2009 finansierades transportforskningen med sammantaget för , , och . Jag föreslår finansiella förstärkningar genom: att , , LFV och Transportstyrelsen får ett ansvar och dedicerad budget för FoI, ett totalt årligt tillskott på att får särskild budget att starta upp ett centrumbildnings- och entreprenörsprogram, med en årlig förstärkning på . Till detta kommer och andra myndigheters arbete med att utveckla och starta upp personalrörlighets- och entreprenörsprogram internt, vilket bör finansieras inom befintlig budget. Budgeteffekterna blir därmed en årlig höjning från till , eller med (5,) där tyngdpunkten ligger på program, vilket sannolikt bör startas upp i steg om mindre belopp. Strategi för samverkan om forskning och innovation för ett effektivt och långsiktigt En särskild utredare ska utarbeta en strategi med förslag på förbättrad samverkan om forskning och innovation för utveckling mot ett samhällsekonomiskt effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem. Förslagen i strategin ska bidra till ett effektivare utnyttjande av resurserna för forskning och innovation till verklig användning inom transportsektorn. Utredaren ska föreslå hur ansvaret för att möjliggöra och samordna såväl långsiktig forskning som mer tillämpad utvecklings- och demonstrationsverksamhet, samt införande, spridning och kommersialisering av resultat bör fördelas mellan berörda statliga myndigheter. Särskild uppmärksamhet ska ägnas ansvarsfördelning och förnyade statliga samarbetsformer mellan det blivande och andra större statliga aktörer. Denna del ska redovisas . Utredningen ska genomföras i samråd med berörda statliga myndigheter och övriga aktörer. Uppdraget ska redovisas . har satt som mål att bli mest konkurrenskraftiga, dynamiska och kunskapsbaserade ekonomi. För att nå målet krävs utvecklingskraft och god förmåga till innovation i såväl näringsliv som offentlig sektor. Globaliseringen ökar såväl konkurrensen mellan företag, organisationer och nationer som behovet av internationell och annan samverkan. Det gäller även forsknings- och innovationsverksamhet. I propositionen Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09) fastslogs att målet för forskningspolitiken är att stärka ställning som forskningsnation och därmed stärka konkurrenskraften i en globaliserad värld för att bidra till ökad hållbar ekonomisk tillväxt och välfärd i . Forskningen ska vara av högsta internationella klass. Den ska till stor del bedrivas inom områden som har eller har förutsättningar att få betydelse för människors välfärd, samhällets utveckling och näringslivets konkurrenskraft. Transportområdet angavs som ett av flera strategiska områdena. En forskning av hög kvalitet är nödvändig för att ska kunna konkurrera om internationella forskare och forskningsmedel. Det är även nödvändigt med en aktiv medverkan i internationella projekt för att få tidig tillgång till resultat. Det kräver stöd till uppbyggandet av slagkraftiga forskningsmiljöer. Regeringens insatser har förstärkts genom de strategiska satsningarna i propositionen. En viktig utgångspunkt för arbetet med strategin är de transportpolitiska målen. Ett effektivt och attraktivt transportutbud är av stor betydelse för människors tillgänglighet och välfärd. Effektiva godstransporter är av stor betydelse för näringslivets funktion och konkurrenskraft och därmed vår ekonomiska tillväxt. Tillväxt och ökad välfärd ökar efterfrågan på såväl personsom godstransporter. Medborgarnas och näringslivets behov av effektiva person- och godstransporter måste tillgodoses som de negativa effekterna av transporterna måste minska. , , och fördelade 2007 huvuddelen av den dryga miljard kronor som statliga myndigheter investerade i civil transportrelaterad forskning och utveckling. presenterade de samt ett antal andra myndigheter en gemensam strategi för forskning, utveckling och demonstration till stöd för utveckling av ett hållbart och effektivt transportsystem. I en uppföljning konstaterade att man inom ramen för strategin har tagit gemensamma initiativ för att stärka och samordna den svenska transportforskningen. Programmen har blivit längre och mer fokuserade. Myndigheterna bedömer att satsningen på forskningsmiljöer har varit lyckad men att det finns problem med t.ex. finansiering av doktorander, forskarskolor och EU- projekt. I delbetänkandet Tydligare uppdrag – i stället för sektorsansvar (SOU 2008:128) påpekar att forskning är ett viktigt styrmedel för att nå de transportpolitiska målen och att ett trafikslagsövergripande perspektiv bör tas till vara. Ansvariga myndigheter behöver samverka för att transportforskningen ska kunna bedrivas effektivt. För att kunna hävda sig internationellt och medverka i EU:s forskningsprogram behövs en gemensam syn på långsiktig forskning. Ansvaret för den långsiktiga kunskapsuppbyggande forskningen på transportområdet är otydligt och skapar enligt utredningen onödiga konflikter mellan berörda myndigheter. Utredningen förslår att myndigheternas uppdrag preciseras, särskilt för den långsiktiga forskningen. Den pågående omorganisationen av den statliga delen av transportsektorn kommer att påverka förutsättningarna för forskning och innovation. På grund av sin storlek och sitt trafikslagsövergripande ansvar kommer det nya även att vara en central aktör när det gäller forskning och innovation för transportsystemets förnyelse. Det är viktigt att ansvarsfördelningen klargörs mellan , Transportstyrelsen, Myndigheten för Trafikanalys, , och övriga offentliga och privata aktörer som, för eget eller andras behov, bedriver eller finansierar transportrelaterad forskning och innovation, t.ex. , och . och högskolor är berörda genom deras uppgift att samverka med det omgivande samhället och de holdingbolag och innovationskontor, som de har eller är på väg att etablera. Ökade krav på förändring Skärpta klimatkrav, ökande efterfrågan och minskande tillgång på fossila drivmedel och andra naturresurser kommer alltmer att påverka förutsättningarna för våra framtida transportsystem. Därför ökar kraven på alla transportslag att snabbare anpassa sig till dessa nya förutsättningar. Det understryks av de ambitiösa klimat- och energimål som regeringen antagit nationellt och verkar för globalt. Den demografiska utvecklingen mot en genomsnittligt äldre befolkning, samt de behov som personer med funktionsnedsättning har, kommer att öka kraven på tillgänglighet, kvalitet och service i transportsystemen. Urbaniseringen, med en allt större andel av befolkningen boende i städer ställer ytterligare krav på kapacitetsstarka och flexibla kollektiva transportsystem, som utglesningen av befolkningen på delar av landsbygden gör det svårare att åstadkomma en kostnadseffektiv transportservice. Ökande global handel och konkurrens ökar näringslivets behov av och krav på snabba och effektiva godstransporter, vilket bl.a. ökar kraven på effektivare logistiksystem på såväl lokal och regional som på nationell och internationell nivå. Förändringar i svenska och europeiska regelverk, t.ex. ökad marknadsöppning, ställer krav på snabbare anpassning och förändring hos aktörerna och i transportsystemen. För att få ut störst möjliga effekt av satsningarna på forskning och innovation är det nödvändigt att stimulera ett ökat nyttjande av resultaten. Ny kunskap och nya idéer måste tas om hand och ges möjligheter att utvecklas och tillämpas i större utsträckning. Därför måste också de senare skedena i innovationsprocessen förbättras. Det förutsätter ett bättre samarbete mellan alla berörda aktörer, såväl offentliga som privata i hela innovationskedjan, från problemformulering, forskning, utveckling, tester och demonstrationer till information, införande och ett brett utnyttjande. Det krävs ett ökat tempo i förändringsarbetet. För att det ska kunna åstadkommas krävs bl.a. att de samlade resurserna till forskning och innovation inom transportsektorn används så effektivt som möjligt. Forsknings- och innovationssystemet måste utifrån identifierade problem förbättra befintliga och utveckla nya lösningar och se till att de testas praktiskt. Goda lösningar måste få en snabbare spridning och bredare användning i transportsektorn. Ökat fokus på användarnas behov är här en framgångsfaktor liksom en samhällsekonomiskt effektiv transportpolitik, som kan