sou · GXB334d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Kammarrätten noterar att något förslag till ny företagsform inte lämnas, trots att behov sannolikt föreligger, bl.a. mot bakgrund av att handelsbolagsformen fått en generell försämring till följd av genomförda regler för att förhindra skatteundandraganden. Frågan om en ny företagsform – där förebilder sannolikt går att finna i vår omvärld – känns viktig och argumenten som framförs för att inte lämna något förslag i denna del känns inte riktigt övertygande. har en positiv inställning till att försöka förenkla reglerna för små företag. Det kan emellertid konstateras, vilken både implicit och explicit framkommer i den remitterade utredningen, att det inte är så enkelt att åstadkomma några mer betydande förenklingar om tanken är att reglera samverkan mellan flera aktörer i bolagsform där delägarna inte skall ha något personligt ansvar för bolagets förpliktelser. Det kan konstateras att det förekommer ett stort antal aktiebolag som bara har en ägare. Utredningen om ett enklare aktiebolag anför att av de drygt 347 000 aktiebolag som finns i torde många bara ha en aktieägare (s 147). Dessa bolag torde i första hand antingen vara små där aktieägaren själv är verksam i bolaget, eventuellt tillsammans med några anställda, eller dotterbolag till större aktiebolag. För bolag som bara har en ägare finns det relativt stora möjligheter till ytterligare förenklingar genom att framförallt reglerna och beslutsfattande, företräde och annat minoritetsskydd kan göras mycket enkla och till stor del helt avskaffas. En sådan bolagsform, om man nu kan tala om ett bolag när det bara får finnas en ägare, ligger helt i linje med EG:s 12:e bolagsdirektiv enligt vilket alla medlemsstater måste acceptera enmansbolag med begränsat ansvar (direktiv /667/EEG). Enligt fakultetsnämnden bör möjligheten att införa ny lagstiftning om enmansbolag med begränsat ansvar utredas, i vart fall för sådana bolag med begränsad verksamhet. vill vidare framhålla att det knappast är de aktiebolagsrättsliga reglerna som orsakar mest problem för småföretagen. Skatte- och arbetsrätten torde i allmänhet vara svårare att hantera. instämmer med betänkandet. Det finns såvitt fakultetsnämnden kan konstatera ingen forskning eller empiri som på ett övertygande sätt visar att införande av nya associationsformer leder till enklare rättsregler för företag. Tvärtom tycks de erfarenheter som finns av moderna försök med olika bolagsformer och det EG-rättsliga arbetet med nya associationsformer indikera att risken för att nya associationsformer medför ökad osäkerhet, ökade transaktionskostnader eller ökade kostnader för lagstiftning som bättre skulle kunna användas till förenklingar inom rådande reglering vara överhängande. menar att det inte heller nu bör införas någon ny företagsform för små företag utan personligt ansvar. Utredningen har gjort bedömningen att det inte finns tillräckligt starka skäl för att införa en ny företagsform. delar den bedömningen, främst med hänvisning till förslaget om att inrätta en ny europeisk företagsform (SPE-bolag). Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser Tillväxtanalys delar också utredarens åsikt om att det inte finns skäl att inrätta en ny företagsform. Det är bättre att det finns en företagsform med ett flexibelt regelverk som kan anpassas för olika typer av företag, än att införa särskilda företagsformer för t ex små företag. Tillväxten i företag kan påverkas negativt om de är tvungna att byta företagsform under en expansionsprocess enbart för att de inte längre passar in i den de hade från början. De tidigare lagda förslagen om att minska kravet på aktiekapital underlättar också för de mindre företagen med små kapitalbehov, t ex inom tjänstesektorn, att bedriva verksamheten i aktiebolagsform. Det är emellertid viktigt att påpeka att förenklingarna av regelverken inte får drivas så långt att fördelarna med att bedriva verksamheten i aktiebolagsform urvattnas, så att t ex möjligheterna till att få krediter försämras. För att ett flexibelt regelverk skall fungera krävs det att företagen har kunskap om detta och hur detta kan utnyttjas. Tillväxtanalys vill betona att införandet av ett mer flexibelt regelverk även förutsätter informationsinsatser riktat till företagen så att dessa kan utnyttja möjligheterna till förenklade regler. Kommuner och Landsting delar utredningens bedömning att det inte finns skäl att införa en ny företagsform utan personligt betalningsansvar särskilt anpassad för näringsverksamhet i liten skala. Inom näringslivet finns röster som talar både för och emot en ny företagsform i svensk rätt. Det finns ett behov av förenklingar och förtydliganden men det framträder inte något tydligt behov hos företagen av en ny företagsform. I ett internationellt perspektiv finns olika valda lösningar. Den förhärskande formen inom länderna i är att satsa på att förenkla befintliga regleringar i aktiebolagen istället för att utveckla nya företagsformer. Inom EU pågår f.n. ett arbete att införa en ny bolagsform (SPE) med avsikt att små- och medelstora bolag ska få en alternativ bolagsform att tillgå och som existerar parallellt med nationella bolagsformer. Det kan verka tilltalande med en helt ny företagsform och kan en sådan lösning vara att föredra eftersom det kan innebära ett enklare och tydligare regelverk istället för ofta komplicerade förenklingsåtgärder. En annan del avser problematiken med skatter och de betydligt mer komplicerade regler som småföretagare i enskilda firmor och handelsbolag har att iaktta i jämförelse med aktiebolag. Nya lagar innebär nya regler att informera sig om och att anpassa sig till för redan tyngda småföretagare. Den analys som förekommer i utredningen skulle behöva belysas närmare och bl.a. i relation till det EG- rättsliga . Handelskammare anser mot bakgrund av ovan att det mesta talar för att förenklingar är den enklaste och för företagen den minst ansträngande vägen att gå och delar därför uppfattningen att det inte finns skäl att införa en ny företagsform i svensk rätt. Handelskammaren gör i den delen samma bedömning som utredningen. delar utredarens uppfattning att en ny företagsform utan personligt betalningsansvar inte bör införas. LRF ställer sig bakom utredarens slutsats att det inte finns skäl att i svensk rätt införa en ny företagsform utan personligt betalningsansvar. De företagsformer som redan finns torde i allt väsentligt täcka de behov som finns. En viktig omständighet när valet av företagsform ska göras är självklart det personliga betalningsansvaret relativt verksamhetens art, risk m.m. Dagens utformning av aktiebolaget med dess krav på visst minsta aktiekapital kan då väljas. Detta innebär en minskad risk för personligt betalningsansvar jämfört med t.ex. enskild näringsverksamhet. I den mån aktiekapitalskravet sänks kommer sannolikt långivare, leverantörer m.fl. att öka kraven på personliga säkerheter. Ett sänkt aktiekapitalskrav är därför inte självklart positivt för småföretagandet. LRF förespråkar istället en kombination av bibehållen storlek på miniminivån av aktiekapitalet och en möjlighet att de facto endast inbetala t.ex. en fjärdedel av detta aktiekapital (mot personligt ansvar för skillnadsbeloppet). Detta innebär att de som inte vill eller behöver binda upp kapital i sitt företag ändå kan välja aktiebolagsformen. Då till ett pris av begränsat personligt betalningsansvar. Utredningen har gjort bedömningen att det inte finns skäl att i svensk rätt införa en ny företagsform utan personligt betalningsansvar. De regelförenklingar som Utredningen föreslår ska gälla i privata aktiebolag samt Utredningens tidigare förslag om en sänkning av minimikravet på aktiekapitalet i privata aktiebolag anses uppväga behovet av en enklare företagsform för små företag. Utredningens förslag ska även ses mot bakgrund av möjligheten att driva verksamhet i den nya SPE-bolagsform som troligen kommer att erbjudas genom EG-rätten. Enligt FAR SRS mening råder det ingen tvekan om att aktiebolaget som företagsform har haft och har en mycket stor betydelse för effektiviteten och tillväxten i det svenska näringslivet. Aktiebolaget är den företagsform som omgärdas av högst förtroende och därmed låga s.k. transaktionskostnader. som det befintliga regelverket avseende små aktiebolag kan framstå som onödigt omfattande och betungande finns det enligt FAR SRS mening ett egenvärde i att hålla nere antalet företagsformer. Förenklingar i den nuvarande aktiebolagsrättsliga lagstiftningen är därför att föredra varför FAR SRS ansluter sig till Utredningens bedömning så länge som det finns ett godtagbart borgenärsskydd. Utredningen om ett enklare aktiebolag har funnit att det inte finns skäl att införa en ny företagsform utan personligt betalningsansvar för ägarna. Jag delar den uppfattningen. Svensk Inkasso tillstyrker utredningens förslag om att det inte finns skäl att införa en ny företagsform utan personligt betalningsansvar. Såsom det uppmärksammas i utredningen kan arbetet inriktas på att förenkla den gällande aktiebolagslagen i stället för att skapa en ny företagsform. Dessutom framstår, liksom utredningen uppmärksammar, behovet av en ny företagsform än mindre angeläget med beaktande av den nya SPE-bolagsform som troligen kommer att erbjudas inom EU. Utredningen diskuterar frågan om det finns behov av en ny företagsform utan personligt betalningsansvar, som alternativ till aktiebolaget. Det bakomliggande motivet är att söka stimulera ny näringsverksamhet att hitta den mest lämpliga formen utan att hämmas av kapitalkravet hos dagens aktiebolag. SRF anser att det i finns ett flertal former att välja för att etablera näringsverksamhet. I den mån kapitalkravet för aktiebolag har hämmat valet av denna företagsform, så har det sannolikt inte utestängt något entreprenörskap eftersom enskild näringsverksamhet är lätt tillgänglig för alla, och även numera har fått liknande beskattningsnivå som aktiebolaget. Det enda hindret mot att välja ett aktiebolag torde vara kapitalkravet, vilket även är vad som skapar den externa trovärdigheten hos bolagets finansiärer och handelspartners. I de parallella utredningar som har föreslagit sänkt aktiekapital framförs även att det i realiteten som en konsekvens av sänkt krav på kapitalinsats kommer att begäras personliga säkerheter från ägaren för finansieringen. Därmed kommer marknaden att neutralisera en stor del av det undantagna personliga ansvaret som ligger i aktiebolagets form. På motsvarande sätt kommer en ny bolagsform med lågt kapitalkrav att tvingas till ersättningssäkerheter av finansiärer och marknad. SRF delar därför utredningens uppfattning att någon ny företagsform utan personligt betalningsansvar inte tillför något mervärde i dagens läge. SRF tillstyrker förslaget att inte inrätta en ny företagsform utan personligt betalningsansvar. Ett ökat antal dispositiva regler vid aktiebolagsbildning innebär att val måste göras vilket bl.a. ställer större krav på kunskap hos företagaren och det framstår därför tveksamt om en sådan ordning underlättar. I de flesta fall köper man ett s.k. lagerbolag när man avser att starta en mindre verksamhet. Regelförändringarna i denna del synes främst ha ett värde för de företag, som tillhandahåller färdigbildade aktiebolag eller som i övrigt hjälper till med att starta upp bolag. tillstyrker att bolagsordningen i privata aktiebolag får göras enklare så att det obligatoriska innehållet inte blir så omfattande. Enligt utredningen ska det bestå av endast firma, säte och verksamhetsföremål. menar att även räkenskapsåret kanske ska ingå. lämnar också förslag till vissa förenklingar och förtydliganden. menar att en mera radikal ansats i frågan om bolagsbildningens olika steg kan göras. Det vore exempelvis möjligt att låta stiftelseurkunden och teckningslistan ersättas av registrering av anmälda uppgifter och de enda grunddokumenten skulle då bli anmälan (eller avtal om bolagsbildning och anmälan i ett) och bankintyg (eller apportintyg). är positivt till förenklingar av bolagsordningen. Det är viktigt att bolagsordningen också uppfattas som tydlig. föreslår därför att utredningens förslag justeras något. Uttrycket firma bör bytas ut mot firma (företagsnamn). Ordet firma skapar onödiga frågor och ordet företagsnamn är det som används i allt fler sammanhang. Det bör framgå av aktiebolagslagen (gärna också av firmalagen). anser att det ska vara ett krav att sätet anges på det sättet att det framgår i vilken svensk kommun som orten för sätet är, eller hör till. Eftersom sätet f.n. är en viktig och grundläggande uppgift bör det framgå av aktiebolagslagen eller aktiebolagsförordningen att det är kommunen som ska registreras. Regler finns i bl.a. 3 kap. 1 § första stycket 2 aktiebolagslagen och 2 kap. 14 § första stycket 3 aktiebolagsförordningen. Förslaget motiveras även av att det skulle ta bort grunden för frågor och ifrågasättanden som ibland förekommer rörande den praxis som tillämpar . Denna praxis har tillämpats sedan mycket länge och den fungerar väl. Men det skulle vara en styrka om rättsläget kunde klarläggas även på författningsnivå. menar också att det, praktiskt sett, vore ett orimligt steg bakåt i utvecklingen att nu godta en registrering i datasystem av en uppgift om säte utan koppling till kommun. Se vidare nedan om ytterligare förslag i frågan om begreppet säte. föreslår att uttrycket verksamhetsföremål byts ut mot ordet verksamhet. föreslår att räkenskapsår ska vara en del av det obligatoriska innehållet. Även detta motiveras av större tydlighet på en viktig punkt för aktieägarna och andra som vill ha information om bolaget. Formerna för ärenden om registrering av ändring av bolagsordningen behöver övervägas ytterligare. Dessa bör med fördel tas in i aktiebolagsförordningen. kunna erbjuda en typ av förenklad anmälan åtminstone om ändringen enbart består av att ta bort kravet på revisor. I de fall då ändringen är mera omfattande, och t.ex. går ut på att den nya bolagsordningen ska vara av det nya slaget som utredningen föreslår som minimum, bör formerna för anmälan övervägas ytterligare. Eventuellt bör man i de fallen ändå kräva att en helt ny bolagsordning ska ges in för att minska risken för förklaringsmisstag. väcker också nu några frågor som går längre. Behöver de mindre bolagen ha någon bolagsordning över huvud taget? menar att det, för dem, ofta skulle kunna gå att ha ett sätt att besluta om det som är de viktigaste bolagsordningsbestämmelserna utan att dessa tas in i något särskilt dokument. När beslutet har fattats så kan bolaget anmäla de uppgifter som behöver registreras till . I de flesta fallen är det ändå så att en ändring av en bestämmelse i bolagsordningen gäller när den nya bolagsordningen har registrerats. Det kan tänkas att även ändringar av bolagsordningen (dessa uppgifter) ska kunna anmälas och bli registrerade utan krav på att ett bolagsstämmoprotokoll skickas in till . Formerna för beslut, anmälan och registrering bör utredas vidare, så att de kan bli så enkla som möjligt. Sätet eller den ort i där styrelsen ska ha sitt säte är i den nuvarande regleringen grundläggande på flera sätt. Där sammanträder normalt styrelsen och bolagsstämman. Ett bolag kan också stämmas för att svara i domstol i tvistemål i den tingsrätt som har orten för sätet inom sitt område. borde i stället för att registrera sätet kunna använda begreppet registrerad postadress. Det förutsätts här att den postadressen ska vara bolagets officiella postadress och ligga i . menar att det inte borde innebära något problem att bestämma att registrerad postadress för registrerade företag ska vara första alternativ i frågan om var företaget ska stämmas osv. Det borde inte vara någon större svårighet att slå fast detta i lämpliga författningar eller passa in detta synsätt i de aktuella författningarna där det kan behövas (såsom i samband med uppräkning av regler om forum, rätt domstol). Där det behövs en sådan koppling kan man även slå fast att den registrerade postadressen ska anses bestämma orten för sätet. Ett sådant system skulle ha flera fördelar. Det är enklare och mera robust än dagens system. Man behöver inte först fråga sig om ett företag har något säte och sedan i vilken kommun detta kan tänkas ligga osv. Det innebär alltså en förenkling för företag, organisationer och myndigheter. Det tar också hänsyn till att det numera förekommer att en kommun är uppdelad på flera tingsrätters område. (Detta gäller ännu så länge bara i , där numera är uppdelad på det sättet. har en mycket stor andel av landets registrerade företag. Korrekt fördelning kan ske med utgångspunkt från församling eller postnummer i postadressen enligt information på webbplats.) Det sätt på vilket ett aktiebolag bildas föreslås bli förenklat, främst genom att antalet obligatoriska uppgifter som ska anges i bolagsordningen begränsas. ställer sig positivt till förslaget då det innebär en förenkling vid bildandet av nya företag. Vi vill påpeka att effekten för företagen kanske inte blir så stor – bildande sker ju bara en gång. Dessutom måste man ju ta ställning till frågor som antal aktier, aktiekapital och antal ledamöter i styrelsen även om det finns dispositiva regler som reglerar detta. Förändringarna i reglerna om vilka uppgifter bolagsordningen måste innehålla riskerar att komplicera snarare än förenkla. Det blir mer omständligt att skapa sig en bild av vilka regler som gäller för ett specifikt bolag när informationen måste sökas på två ställen. Förbundet förordar istället att fortsätter att utveckla sina mallar för olika bolagsdokument inklusive bolagsordningar. Med utredningens förslag riskerar dessutom bolagsordningens betydelse som bolagets grundläggande regelsamling att minska ytterligare. En sådan utveckling framstår inte som önskvärd från aktieägarperspektiv. Tröskeln för att starta företag bör vara så låg som möjligt för att stimulera företagande. Att begränsa de obligatoriska uppgifterna för privata aktiebolag som ska anges i bolagsordningen till bolagets firma, säte och verksamhetsmål och låta övriga delar vara dispositiva är enligt Handelskammaren ändamålsenligt. Det verkar dessutom rimligt att ha kvar de nuvarande steg som är nödvändiga för att bilda ett privat aktiebolag. Därmed minskas behovet av experthjälp vilket utgör en av de stora utgifterna för små bolag. Handelskammaren tillstyrker utredningens förslag. Som framgår av betänkandet krävs ett antal steg vid bildandet av ett privat aktiebolag: 1) upprättande av stiftelseurkund, 2) beslutande av bolagsordning, 3) aktieteckning, 4) betalning av tecknade aktier, 5) färdigställande och undertecknande av stiftelseurkunden och 6) registrering. Utredaren föreslår att de obligatoriska uppgifterna i bolagsordningen minskas och att ska lämna utökad information för bolagsbildning. LRF har inget att erinra mot dessa förslag men anser att förenklingsvinsten är liten. Även med de förslag som läggs kommer sannolikt många att välja att starta med att köpa ett s.k. lagerbolag, dvs. redan färdigbildade aktiebolag med vissa standardiserade ändringsbara utgångspunkter. Genom detta kan även verksamheten starta direkt. LRF vill särskilt understryka vikten av att ges utrymme för att ytterligare kunna utveckla sin service bl.a. för att förenkla bolagsbildningar. FAR SRS tillstyrker Utredningens förslag att de obligatoriska uppgifter som enligt 3 kap. 1 § aktiebolagslagen (2005:551), ABL, ska anges i bolagsordningen begränsas för privata aktiebolag till bolagets firma, säte och verksamhetsmål. Utredningen föreslår att de obligatoriska uppgifterna i bolagsordningen för privata aktiebolag begränsas till att omfatta bolagets firma, säte och verksamhetsföremål. Övriga uppgifter föreslås vara dispositiva. , vars synpunkter delar, instämmer i utredningens slutsatser och förslag. När det gäller aktiekapitalet och antalet aktier önskar dock lämna följande synpunkter. I delbetänkandet Aktiekapital i privata aktiebolag (SOU 2008:49) föreslog utredningen att aktiekapitalet för privata bolag skulle sänkas från nuvarande krav om till . tillstyrkte förslaget i sitt remissyttrande . Utredningen föreslår nu att en dispositiv regel införs i 3 kap. 3a § som bl.a. anger att aktiekapitalet i ett privat aktiebolag ska uppgå till och högst . För det fall bolagsordningen inte särskilt anger något om antal aktier eller aktiekapital ska bestämmelserna i 1 kap. 4-6 §§ gälla. Av den nuvarande bestämmelsen i 1 kap. 5 § framgår att aktiekapitalet ska uppgå till . noterar dock att utredningen inte föreslår någon ändring av nuvarande bestämmelse i 1 kap. 5 §. För att kravet på det minsta aktiekapitalet för privata aktiebolag i enlighet med förslaget ska kunna sänkas till bör kravet på visst minsta aktiekapital i 1 kap. 5 § också ändras till . Utredningen om ett enklare aktiebolag har lämnat förslag om förenklingar i fråga om kraven på bolagsordningens innehåll (se SOU 2009:34 s. 167 f.). Den motsvarande frågan om stadgarnas innehåll har även diskuterats i delbetänkande (se SOU 2009:37 avsnitt 4.3). Min slutsats var att mycket kortfattade stadgar kan innebära att medlemmarna vid föreningens bildande inte gör klart för sig vad som kommer att gälla i fråga om föreningens organisation. I SOU 2009:37 lämnas därför inte några förslag motsvarande de som Utredningen om ett enklare aktiebolag har lämnat. Dispositiv struktur i ABL Tanken att göra delar av ABL dispositiv öppnar för en mera flexibel miljö för de mindre företagen. skall anges vad som skall gälla för den som inte utnyttjar friheten att utforma bolagsordningar mm efter en egen modell. SRF stödjer en sådan ansats, men betonar att den huvudsakliga nyttan med ett sådant förslag torde vara att ge utrymme för den som inte finner dagens regelverk passa förutsättningarna för den egna verksamheten. Någon större administrativ inbesparing torde inte föreligga, då de frågor som styrs av ABL tar en mycket liten del av företagens tid i anspråk, och i normalfallet hanteras genom färdiga mallar som täcker de flesta områden. SRF tillstyrker förslaget att göra delar av regelverket dispositivt. Utredningen föreslår att bolagsordningen skall kunna utformas förenklat, genom att bara behöva ange firma, verksamhet och säte. Övriga områden skall regleras av den bakomliggande lagen. SRF anser att nyttan ur förenklingssyfte är begränsad, då dessa handlingar normalt hanteras genom väl utvecklade mallar. Risken finns dessutom att den enskilde förlorar översikt över vad som gäller på de områden som inte uttrycks direkt i den egna bolagsordningen. Förslaget skall därför inte enbart tillmätas fördelar, och det kan ifrågasättas om inte ytterligare väsentlig information som räkenskapsåret och det fastställda aktiekapitalet skall framgå explicit av den egna bolagsordningen istället för att styras av ABL för de bolag som inte anger detta öppet. En läsare måste därför söka information på flera ställen för att få full information om bolagets ordning jämfört med dagens system. Dessutom kan förändringar i ABL medföra förändringar i hembudsordning mm utan att ägarna har full kännedom om detta om man väljer att arbeta med den förenklade bolagsordningen. Detta innebär sammantaget att SRF är kritiska till denna del av förslaget. SRF avstyrker förslaget om förenklad bolagsordning, samt anser att nyttan ur förenklingssyfte med hänvisning till dagens praktiska hantering via mallar är ytterst begränsad. Risken som följer av bristande översikt och behovet av att följa utvecklingen av ABL för att känna till väsentliga regler om det egna bolagets ordning överstiger förenklingsnyttan. 5 Aktiebrev och aktiebok Hovrätten tillstyrker utredarens förslag att avskaffa det pappersbundna systemet med aktiebrev och även den lösning som valts för hantering av de aktiebrev som redan utfärdats. Såsom utredaren påpekat är det viktigt att informera om denna genomgripande förändring och om aktiebokens ökade betydelse. Inte bara aktiebolagen utan även aktieägarna och övriga rättighetshavare behöver information om detta.