sou · GXB315d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Även i samband med nyförvärv av föremål och annat material bör museet säkra tillstånd till even- tuell framtida bild/namnpublicering. Varför finns det en upphovsrättslagstiftning? Avsikten med upphovsrättslagen är att erbjuda ett tydligt regelverk och på det viset fungera som ett stöd för nyskapande av konst och kultur. Lagen ska säkra att upphovsmän, som till exempel konst- närer och fotografer, har kontroll över sina verk och får ersättning för nedlagt arbete. Upphovsrätten skyddar formen – upphovsmannens personliga sätt att uttrycka något – men inte motiv, fakta eller idéer i inne- hållet. Lagen om upphovsrätt skyddar många olika slag av litterära och konstnärliga verk. Här diskuteras endast området fotografi. Upphovsrättslagen gör skillnad på fotografiskt verk och foto- grafisk bild. Lagen hanterar dels ideell och dels ekonomisk rätt. Kategorierna kan definieras såhär: Fotografiskt verk avser fotografi som kan sägas ha verkshöjd. Fotografisk bild avser alla andra fotografier. Den ideella rätten är icke förhandlingsbar och kan inte överlåtas. Den står för upphovsmannens rätt till namngivning samt skydd mot kränkande användning eller ändring (t.ex. beskärning, retu- eller kolorering) av ett fotografi. Den ekonomiska rätten utgår från upphovsmannens ensamrätt till verket. Ersättningsrätt följer om upphovsmannen väljer att upplåta sin förfoganderätt över verket till någon annan. Rättig- hetshavare kan i sådant fall vara en beställare eller någon annan som genom köp, gåva, arv eller testamente övertagit rättigheterna De kommersiella villkoren är alltid en för- handlingsfråga mellan upphovsman eller annan rättighetshavaren och den som vill använda fotografiet. Museikoordinatorn rekommenderar den svenska museisektorn att vid webbpublicering av fotografi beakta följande: 1.Upphovsmannens namn ska alltid uppges i samband med publicering. 2.Det finns helt fritt material. Alla fotografiska bilder, det vill säga fotografier som inte har verkshöjd, som framställts före är enligt lagen fria att använda. 3.Fotografiska verk är enligt lagen skyddade , räknat efter upphovsmannens dödsår. Det betyder, just , att verk som framställts av en fotograf som avled 1938 (eller tidigare) är helt fria att använda. 4.Fotografiska bilder som framställts efter är enligt lagen skyddade efter framställningsåret. Fotogra- fiska bilder blir alltså fria att använda . 5.För beställda fotografier som framställts före gäller fortfarande äldre regler innebärande att beställaren – kan- ske en tidning, en förening eller ett företag – om inget annat särskilt avtalats, äger de ursprungliga rättigheterna. I det fall den beställande organisationen eller köpts upp bör ett museum inför publicering spåra processen för att kunna fast- ställa den nuvarande rättighetshavaren. 6.För fria fotografier, enligt ovan, finns någon ekono- misk upphovsrätt. Den som äger sådant material kan ta betalt av andra användare för tillhandahållande eller framtagning, men inte för upphovsrätten som är utslocknad. 7.Uppgifter om fotografer och dödsår kan sökas i Fotosekretaria- tets fotografregister. Ytterligare uppgifter om rättighetshavare kan sökas via bl.a. (), Bild- konst Upphovsrätt i (BUS), och Bolags- verket. 8.För ekonomisk ersättning till upphovsmannen råder alltid full avtalsfrihet. Ett museum kan i varje enskilt fall välja att sluta direkt överenskommelse med upphovsman eller annan rättighets- havare, alternativt vända sig till den organisation som eventuellt företräder upphovsmannen. 9.Material utan känd upphovsman kan publiceras under förutsätt- ning att museet försökt identifiera fotografen, samt tydligt deklarerar sin ambition och avsikt att klarera rättigheter och ekonomisk ersättning om en rättighetshavare hör av sig. Om museet bedömer att det finns goda skäl att publicera materialet, gör så här: Försök identifiera och hitta en upphovsman. För vidare råd se Memorandum of Understan- ding on Diligent Search , ett dokument utarbetat inom ramen för Europeiska kommis- sionens projekt /edl (European Digital Library). Om ni inte hittar upphovsmannen, lägg ut materialet ändå med texten Fotograf: okänd på varje bild. Formulera en övergripande portalskrivning i stil med: Vi har gjort vad som står i vår makt för att hitta upphovs- männen till fotografierna på denna webbplats. Har du kompletterande upplysningar som kan göra det möjligt för oss att identifiera, namnge och eventuellt ersätta, fotogra- ferna är vi tacksamma om du hör av dig till 10.En bild av en bild kan bära med sig upphovsrättsskydd från originalet. Detta gäller dock bara om det är en ren återgivning av den ursprungliga bilden, t.ex. i form av ett reproduktions- fotografi. Bilder där andra verk, t.ex. offentlig konst, syns i bakgrunden men saknar central betydelse i motivet berörs inte av detta. 11.Upphovsrättslagen ställer inget generellt krav på samtycke från avbildade personer på ett fotografi. Särskilda regler gäller dock i två fall: dels beställda porträttbilder som inte får användas utan tillstånd från beställaren, dels användning i reklamsammanhang som inte är tillåten utan samtycke från personerna på bilden. Det finns exempel på tvister kring upphovsrättsfrågor, men få prejudicerande domar att stödja sig på. Det vanliga är att parterna gör upp i godo. Formellt kan den som kränker upphovsrätten dömas till böter eller fängelse i högst . Sådana straff är dock mycket ovanliga. Den som kränker den ekonomiska rätten ska där- emot räkna med att få betala skälig ersättning för nyttjandet. Även skadestånd kan förekomma, bl.a. vid kränkning av den ideella rätten. Den risk en institution eventuellt tar genom att publicera foto- grafier måste vägas mot de positiva möjligheter som öppnas. Det finns ett mycket stort intresse för museernas bildmaterial i det omkringliggande samhället. Finns det lättillgängligt på webben kan det komma till nytta och glädje i många sammanhang. Om det görs allmänt känt kan det efterfrågas av användare i både kommersiell och ideell sektor. Det kan ge ökade intäkter. Material som varit bortglömt kan få nytt liv och museet kan stärka sin roll som viktig kunskapskälla i samtiden. För säkerhets skull bör museet: Ha god beredskap att vid behov med kort varsel avlägsna bilder från webben och/eller betala retroaktiv ersättning till rättighets- havare som hör av sig. Vid förvärv av fotografiska bilder om möjligt säkra fullständig och fri förfoganderätt över mottaget material. Se de förslag på avtal med mera som arbetats fram av respek- tive (). Vid förvärv av fotografiska verk, i synnerhet i större samlingar, kan det dock vara mer förmånligt att förhandla fram andra ekonomiska lös- ningar. Vid anställning eller arvodering av fotograf sluta tydliga avtal om förfoganderätten till inom tjänsten/uppdraget producerat material. Se de förslag på avtal med mera som arbetats fram av respektive (). Observera dock att den ideella rätten alltid kvarstår. Vill du veta mera? Behandling av personuppgifter, Information om personuppgiftslagen , , Vad gäller vid användning av gamla fotografier? i 4/2005 Får jag lov? Samtal om praktisk upphovsrätt (Riksutställningar, och 2007) , , Fotografier hos arkiv, museer, institutioner m fl: finns det skydd enligt upphovsrättslagen? : vem är i så fall rät- tighetshavare? Klang, – Copyleft, en guide om upphovsrätt och licenser på nätet (2008) Lagen om namn och bild i reklam (1978:800) Lagen om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (1960:729) Memorandum of Understanding on Diligent Search Guidelines for Orphan Works (Europeiska kommissionen 2008) Museer och upphovsrätt (2006) Personuppgifter och Internet (Datainspektionen 2008) Personuppgiftslagen (1998:204) Upphovsrätt, Information om rättsreglerna () Denna policy med rekommendationer för webbpublicering av foto- grafi har inom ramen för Museikoordinatorns projekt utarbetats i samverkan med representanter för , Kungl. , , , och Västarvet. Dokumentet har granskats av juridisk expertis. Inom projektet har även utvecklats bl.a. en webbservice som träder i funktion , se vidare . Riktlinjer för beräkning av nyckeltal för magasin Hur mycket kostar en accession? Arbetsgruppen har tagit fram förslag på en generell blankett som kan användas för att räkna ut hur mycket det kostar att ta in objekt i museisamlingar. Många insti- tutioner har beslutat om vilka kriterier som ska tillämpas i samband med insamling. Den enskilda institutionen kan foga sin insamlings- policy till blanketten. Datum för beslut i förvärvskommitté Datum för accessionen: Kortfattad beskrivning av förvärvet: t.ex. beredning till förvärvskommitté, hembesök inkl resor, intervjuer och annan dokumentation, insamlingsresor, registrering av accessionen, kontroll att digitala fyndlistor och annan dokumen- t.ex. inspektion (skadedjursangrepp mm), packning för frysning/värmebehandling, uppackning, packmaterial och rengöring insatser av konservator, köpta tjänster Bilaga 6 SOU 2009:15 märkning, beskrivning (utseende, skador, mätning, vägning mm), registrering i data- fotografering, bearbetning av de digitala bilderna, länkning av bilderna i databas, backupsystem gällande digitala bilder t.ex. streckkodsmärkning, utplacering i magasinet, registrering av placeringen i databas, signering samt förvaringsyta i m2 eller m3 (hyres- och driftskostnader) insatser av museets personal, köpta material + yta) Magasinslokaler bör innehålla ett antal viktiga funktioner på en standardnivå, om de ska uppfylla minimikraven på hur museimaga- sin bör vara utformade. Här listas kriterier för kvalitetskontroll av magasinslokaler, som kan användas dels i samband med nyanskaff- ning av lokaler och dels vid kontroll av befintliga lokaler. Museer har olika samlingar som kräver olika förvaringsförhållanden. Detta måste beaktas vid kvalitetskontrollen. I magasinshandboken , bilaga 7, finns en övergripande rekommendation gällande för- av olika typer av material- och samlingskategorier. I Tidens tand beskrivs också hur byggnader där museisamlingar förvaras bör vara utformade. vidareutvecklar den mall som användes vid den tekniska magasinsinventering som genom- fördes . Ett pilotprojekt, där man testar , ska pågå . Checklista – standardnivå: Byggnadens läge: är den placerad i innerstad, på landsbygden, vid kusten eller i industrinära läge? Har byggnaden fri grund? Hur är stomsystemet? Av obrännbart material? Hur är ytterväggarna? Är de av sten/betong? Är ytterväggarna isolerade? Hur är byggnadens yttertak? Är det ett sadeltak? Är taket tätt? Dagvatten: finns utvändiga stuprör? Är dagvattenavrinningen invändig? Hur ser takbrunnarna ut? Hur är byggnadens status? Är den väl underhållen, ordinär eller behöver den åtgärdas? Byggnadens domän: egen domän eller är den delad med ett annat museum/annan verksamhet? Vilken verksamhet har byggnadens grannar? Finns brandfarlig verksamhet i närheten? Finns någon annan typ av säkerhetsrisk nära byggnaden? Är lokalen under jord, ett källarmagasin, ett våningsmagasin eller ett vindsmagasin? Hur är golvet? Har det ett dammfritt ytskikt? Vilken golvlast klarar lokalen? 300–/m2 inklusive kom- paktsystem och föremål? Vad är de tillverkade av? Är väggarna täta? Hur ser taket ut? Är det tätt? Hus i huset? Hur är vatten och avlopp löst? Finns synliga vattenrör? Finns mark- och/eller takfukt? Hur ser elinstallationerna ut? Är de synliga? Är det släckning av belysningen utanför magasinslokalerna? Hur är ljuset i lokalen? Dagsljus, mörklagt, glödljus eller lysrör? Finns fast inredning i lokalen? Vilket material är hyllorna tillverkade av? Trä eller lackat stål? Finns slutna skåp? Är de tillverkade av trä eller lackat stål. Har de glasdörrar? Är skåpen låsbara? Finns kompaktsystem (elektriskt eller manuellt system)? Är de förankrade i golvet? Vilken säkerhetsklass- ning har pallställen? Vilken tyngd klarar de? Vilket material är pallarna till pallsystemet tillverkade av? Plast eller gran? Är granpallarna insektsfria? Vilket träslag är de tillverkade av? Är inne- hållet paketerat i syrafritt silkespapper? Är fyndaskarna tillver- kade av syrafri papp eller brun kartong? Finns branddörrar, brandlarm, brand- släckare och/eller brandslang? Är det våtrörssystem eller torrörssystem? Finns brandfarlig verksamhet i byggnaden? Vilken insatstid har brandförsvaret? Vilken skyddsklass har lokalen (fastställd skyddsnivå utifrån risk- och hotbild i säkerhetsplan)? Hur är det mekaniska skyddet? -Finns säker port (lås, grind osv) och skyddade fönster (luckor, galler, osv)? -Finns stängsel, larm och bevakning? Är bevakningen termine- rad? Är alla nycklar under kontroll? Finns flera behörighetsklasser? Vilken storlek och kapacitet? I vilket skick, vilken årsmodell? När gjordes servi- cen senast? Finns särskilt packrum? Finns lokaler för konservering och förebyggande konservering? Finns studierum för forskare och andra besökare? Finns passiv klimatisering och/eller aktiv klimatisering? Hur – dataloggers eller hygrometer? Finns fuktlarm i ventilationssystemet? Terminerad larmöver- vakning? Finns katastrofplan och systematiskt brandskyddsarbete? Finns plan för restvärdesräddning och prioriteringslista för brandförsvarets insatser? Vem är ansvarig för att avtal gällande brandlarm, inbrottslarm och liknande kontinuerligt följs upp? Finns nätverk för säkerhet i grannskapet? Egen eller avtal med firma? Hur ofta görs kontrollen? Hur är städrutinerna gällande golven i magasinen: egen städning eller avtal med städfirma? Hur städas golven? Används torrengöring eller våtrengöring i magasinen? Hur görs allmän inspektion av magasinsloka- lerna? Vem är ansvarig? Hur ofta görs klimatkontrollerna. Vem är ansvarig? Hur ofta byts filtren? Vem kontrollerar och byter filter? Finns serviceavtal för truck? Hur ofta säkerhetstestas och kontrolleras pallställen? Vem är ansvarig? 3 INITIALKOSTNADER per m2 eller m3 Initialkostnader krävs för att lokalen ska fungera som ett musei- magasin. Den färdiga lokalen måste inredas, samlingarna ska packas och flyttas till den nya lokalen. Nedan listas de delar som ska ingå vid uträkning av nyckeltal gällande initialkostnader. Flyttkostnader och övriga transporter (flyttfirma mm) Packmaterial – material som köps in särskilt för flytten Konsultkostnader, t.ex. vid bygge generalentreprenör, projekt- ledare, arkitekter, konstruktörer, byggnadsingenjörer – VVS, brand, el Brandlarm, sprinklersystem, branddörrar mm Personalkostnader – extrapersonal mm Inredning för förebyggande konservering (centraldammsugare, textiltvätt, arbetsbord mm) Magasinsinredning (hyllor, kompaktsystem, fyndbackställ, pall- ställ, fyndbackar, pallar osv) Kontorsinredning (skrivbord mm) IT-utrustning (datorer, servrar, internetuppkoppling mm) 4 DRIFTSKOSTNADER per m2 eller m3 Nedan listas förslag på delar som ska ingå när man ska räkna ut nyckeltal gällande den årliga driften av magasinslokalen. Man kan välja att räkna ut driftskostnader för hela magasinet, eller för en- skilda lokaler i magasinet. Observera att driftskostnaderna varierar mellan olika typer av material. Vissa material är mer svårbevarade (och svårförvarade) än andra. Det gäller objekt som kräver klimati- serade lokaler och mer omfattande vårdinsatser än objekt av mer lättarbetade material. Exempel på svåra material är gummi, plaster (särskilt cellulosanitrat, cellulosaacetat, PVC, ebonit), järn, läder, skinn, päls och fotografiskt material. I driftskostnaderna in- går både fasta kostnader, som regleras av de avtal som institutionen skriver med aktuella leverantörer, och rörliga kostnader, som är mer direkt påverkbara. Vi har valt att presentera kostnadsfaktorerna på en mer över- gripande nivå. Varje enskild del kan sedan, vid de enskilda institu- tionerna, beskrivas mer detaljerat. Den detaljerade beskrivningen kan även inkludera tekniska instruktioner. Material för förebyggande konservering Mätning av klimatet, t.ex. dataloggers, inklusive batteribyten och kalibrering Undermålig förvaring av museisamlingar kostar pengar. Det är självklart att dålig förvaring medför höga konserveringskostnader och att bra förvaring ger låga konserveringskostnader. Tyvärr kan man inte få fram generella nyckeltal som kan visa på förhållandet mellan förvaring och konservering. Vi har därför valt att redovisa exempel där objekt måste åtgärdas av konservator beroende på för- varingsskador i magasin av låg kvalitet. Exemplen visar att det lönar sig att satsa på magasinslokaler av hög kvalitet och på förebyggande konservering! -Exempel från : konserveringsinsatserna var direkt relaterade till dåliga klimatförhållanden i det gamla Etno- grafiska museet som revs . I samband med inflyttningen i det nya museet 1978, fick ett extra anslag på för att utföra konservering på framför allt poly- kroma föremål som tagit skada av förvaring i de gamla lokalerna. 1978 skickades 30 japanska lackföremål till Properties för konservering. Uttorkning på grund av ojämnt förvaringsklimat hade orsa- kat färgflagning. Konserveringsarbetet inklusive transport (av totalkostnaden) kostade , vilket mot- svarar penningvärde. 1979–1980 konserverades 124 polykroma träskulpturer i för , vilket motsvarar penningvärde. 1989 skickades tre japanska samuraj-klingor via i till en japansk mästerpolerare i som polerade bort korrosion och tillverkade nya baljor för , vilket motsvarar penningvärde. -Exempel från : föremål och materialgrupper som kommit till skada på grund av felaktigt bevarandeklimat. En brudkrona i silver med en stor mängd infattade slipade stenar behövde rengöras då den var mycket smutsig och delvis täckt av korrosion. Skadorna, som beror på dåligt bevarandeklimat, antas delvis ha uppkommit innan föremålet införlivades i museets samling 1961. Eftersom fukt inte fick tränga in i de många fattningarna var arbetet extra tids- krävande. Den totala kostnaden för rengöring blev . Inför en utställning noterades att en stor kittel av järn från järnåldern hade ett flertal fläckar av aktiv järnkorrosion. Orsaken till korrosionsangreppen var förvaring i ett alltför fuktigt magasin. Utöver punktbehandling av de pågående korrosionsangreppen behövde kitteln rostskyddsbehandlas med vaxbaserat rostskyddsmedel. Kostnad för konservering och behandling blev . Under förra konserverades arkeologiska föremål av vattendränkt trä ofta med hjälp av alun, som är ett salt. Resultatet såg till en början bra ut, men saltet tar upp och ger ifrån sig vatten varefter luftfuktigheten i lokalen där föremålen förvaras svänger. Om svängningarna blir för stora sprängs föremålens cellstruktur sönder. I museets samling finns ett antal föremål vars cellstruktur, på grund av för stora klimatsvängningar i magasinen, blivit helt förstörd. När det väl skett finns ingen möjlighet att rädda dem. Många av de alunkonserverade är dock fortfarande i ett relativt gott skick, men skulle behöva omkonserveras. Kostnaden för detta är alldeles för stor. -Exempel från : material som behöver konservering på grund av dålig förvaringsmiljö. Fossil som innehåller pyrit. Pyriten oxiderar och svavelsyran förstör kalken i föremålet, vilket är en irreversibel skada. Pyriten oxiderar först vid RH . Objekten måste förvaras i ett torrare klimat om skadorna inte ska förvärras. Varje föremål måste behandlas av en konservator i 4–. Andra skador som uppkommit på grund av svängningar i kli- matet (RH och temperatur) är sprickor i tänder, mögel på djurmontage och sprickor på djurmontage. Konserverings- insatserna gällande monterade djur är betydligt mer om- fattande än de som görs med fossil. -Exempel från : flera typer av material som behöver insatser av konservatorer på grund av dålig förvaring i museets gamla magasin. I samlingarna finns drygt 800 000 filmnegativ av cellulosa- acetat. Vissa delar av negativsamlingen har länge förvarats i oklimatiserade lokaler. Lokaler som blev mycket varma och fuktiga . Cellulosacetat är ett självförstörande material och processen gynnas av fuktigt och varmt klimat. Nedbrytningsprocessen har startat och omfattningen är relativt stor. Insatser av konservatorer är därför otänkbart. förvaras filmnegativen i kallt och torrt klimat, som medför att nedbrytningsprocesserna går långsammare. De insatser som görs för att rädda bilderna är ompackning och högupplöst skanning av de skadade negativen. Föremål av trä, vagnar, jordbruksredskap och liknande, som förvarats i kallmagasin (lador). Många objekt har mögel- skador på grund av hög RH och skador efter insektsangrepp. Konservering sker i samband med utställningar. Föremål av järn som har korrosionsskador efter att ha förva- rats i för fuktig miljö. Det gäller framför allt arkeologiskt järn. Järn är en mycket vanlig metall och finns även i stort sett alla s.k. kulturhistoriska föremål. Alla dessa järndetaljer är mer eller mindre korroderade. Konservering eller om- konservering av alla dessa objekt skulle medföra orimliga kostnader. 1 EXTERNA LÄNKAR OCH LITTERATUR : Riks- antikvarieämbetet, 1999. Danska kulturarvsstyrelsen: Retningslinjer for bevaring og håndtering af kulturarvsgenstande , , (red): minimal manual. Hur att rätt hantera museiföremål. Riktlinjer för museimagasin. Ingår i Tidens tand. : , 1999. Collections for the future. Report of a Inquiry. , : Ett bra hus. Ingår i Tidens tand/redaktör: . : , 1999. Sid. 37–53. - Faelles museumsmagasi- net i Amt, Ræder , och , : a new shared storage facility for 16 museums and archives. Publicerad i The 14th Triennal Meeting the Hague Preprints vol. Danska kulturarvsstyrelsens Retnings- linjer for bygninger, der skal rumme kulturarvsgenstande Fællesmagasinet for museer i Midt- og Østjylland, för bedömning av museimagasin. In- går i Tidens tand. : Riks- antikvarieämbetet, 1999. Sid 437–438. , : Rummet med inredning. Ingår i Tidens tand/redaktör: . : Riksantikvarie- ämbetet, 1999. Sid.54–66. kommer forskningsprojektet material i museimiljö att avrapporteras. Projektet är ett sam- arbete mellan , SP Trätek, ()och (). Rapporten kommer att finnas tillgänglig på /2009. En strategi för museisäkerhet. 2001. _museisakerh.pdf Kontrollista för förebyggande skydd av museer och museimagasin. Ingår i Tidens tand. : , 1999. Modeller för riskanalys av museimagasin. Ingår i Tidens tand. : Riksantik- varieämbetet, 1999. Kommande: i katastrofplanering och restvärdes- räddning (RVR), . Kommer att finnas som extern länk. Svensk Museitjänsts verksamhet och dess organisatoriska placering är en avdelning inom som bedriver en avgiftsfinansierad verksamhet inom området samlings- och föremåls- vård. Frågan om i vilken mån den organisatoriska placeringen av borde förändras har aktualiserats i utredningens arbete. Nedan följer en genomgång av verksamheten och en presentation av de alternativ till organisatorisk placering som fram- kommit. 1.1Svensk Museitjänst – en avdelning i I enlighet med instruktion arbetar man vid med att för myndigheter och andra tillhandahålla museitjänster såsom förvaring och förebyggande föremålsvård.1 Verksamheten bedrivs i fastigheten i utanför . Lokalerna omfattar som är indelade i klimatiserade magasin. I magasinen finns även installationer som ska säkerställa samlingarnas säkerhet i olika avseenden t.ex. vad gäller brand och stöld. erbjuder utöver specialanpassad förvaring även olika museirelate- rade tjänster som t.ex. att dokumentera, fotografera, förteckna, katalogisera, rengöra, frysa, packa och transportera museiföremål. Kunderna utgörs av museer (varav flera statliga), arkiv, bibliotek, teatrar och enskilda konstnärer. Personalstyrkan består av 9 perso- ner varav hälften är musei- eller arkivutbildad och hälften säker- hets-, logistik- och ekonomiutbildad.2 19 § och 19 § Förordning (2007:1179) med instruktion för och landsarkiven. 2PM från : Det är vad vi gör och inte gör som avgör i vilket skick vårt kulturarv kommer att leva vidare till kommande generationer. Arbetet vid utgör en separat verksamhets- gren inom Riksarkivet3. För att täcka kostnaderna för verksamhe- ten ska ta ut avgifter.4 uppgick intäkterna från avgifter till . Verksamheten uppbar även anslagsmedel på ca . Kostnaderna uppgick till .