sou · GXB3100 · 2010-01-01 00:00:00 — Övriga enstaka försändelser, s.k. brevlådepost (post som postas i brevlåda -vanligtvis frankerad med frimärken -och distribueras som enstaka försändelser). Brevmarknaden uppvisade en kraftig tillväxt . Med en stadig och kraftig ökningstakt nära nog fördubblades volymen från 1,6 miljarder försändelser till 3,0 miljarder. Perioden till uppvisade marknaden tämligen stabila volymer på över 3 miljarder försändelser dock med en neråtgående trend på i genomsnitt . befordrades enligt Post- och statistik totalt 3 088,9 miljoner adresserade försändelser av de svenska postoperatörerna vilket innebär en minskning jämfört med närmast föregående år. I jämförelse med , har volymen nu minskat . Traditionellt har brevvolymernas utveckling ansetts följa den ekonomiska utvecklingen i stort (exempelvis i termer av BNP), men detta samband har inte gällt den senaste tioårsperioden. Den främsta förklaringen till detta är den tekniska utveckling som resulterat i framväxandet av alternativa distributionssätt av meddelanden via elektroniska media. Den sammantagna effekten av de elektroniska distributionsvägarnas utträngning av fysiska brev brukar benämnas substitutionseffekten. har uppskattat att volymerna på den inrikes brevmarknaden till utgörs av sändningar och att utgörs av så kallad kontorspost. andel understiger därmed . fanns i 31 postoperatörer som med några enstaka undantag bedriver postverksamhet. Som mest fanns det fler än 100 postoperatörer med tillstånd. Posten har en särställning på den svenska postmarknaden huvudsakligen beroende dels på sin storlek och finansiella styrka, dels på att bolaget har ålagts att tillhandahålla de s.k. samhällsomfattande tjänsterna på postområdet. Av de övriga postoperatörerna är , ägt av norska Posten, det i särklass största företaget. Postens volymer har minskat med ca till 2 749,8 miljoner försändelser. volymer har ökat med till 330,1 miljoner försändelser. Postens andel av antalet försändelser har minskat medan andel har ökat i motsvarande omfattning. Övriga privata operatörers andelar har minskat något. På marknaden för sändningar är Posten och i praktiken de enda konkurrenterna. tar emot sändningar från hela landet men utdelningsverksamhet är geografiskt koncentrerad till , samt västra och . Bolaget når numera av hushåll. När det gäller övernattbefordrade sändningar är dock Posten den helt dominerande aktören. När det gäller rikstäckande kontorspost och brevlådepost har Posten i praktiken monopol på denna typ av försändelser. När det gäller lokal befordran av post möter Posten konkurrens från ett 30-tal privata postföretag. Beträffande Postens lönsamhet inom Posten Meddelande var rörelseresultatet vilket ger en rörelsemarginal på med en omsättning om . var rörelseresultatet närmare 2 miljarder och en rörelsemarginal på . Verksamheten har sedan bolagiseringen genererat rörelsemarginaler mellan . har alltsedan starten haft svårt att uppnå lönsamhet. Verksamheten har i sin helhet i princip uppvisat negativt resultat med undantag . gjorde en förlust om vilket är en försämring jämfört med föregående år då bolaget genererade en vinst om . omsatte bolaget nästan . Postmarknaden i är ännu inte helt avreglerad. Post har ensamrätt att befordra inrikes brev och inkommande brev från utlandet till mottagare i . gäller ensamrätten bara brev upp till . Det finns vissa begränsningar i Post ensamrätt t.ex. omfattas inte adresserade kataloger, tidskrifter och andra periodika som är inneslutna i genomskinlig förpackning. befordrades på den danska marknaden drygt 1,5 miljarder adresserade försändelser. Post har en marknadsandel om på den danska brevmarknaden. När det gäller andra adresserade försändelser är Post marknadsandel . På paketmarknaden avseende paket till konsument är marknadsandel över Post möter konkurrens från framför allt två stora aktörer i form av Forbruger-Kontakt A/S och Bladkompagniet A/S inom tidnings- och tidskriftsdistribution och oadresserad reklam. har genom dotterbolaget /S etablerade sig på den danska postmarknaden /07 och når av de danska hushållen. Bolagets ambition har varit att nå en marknadsandel på . meddelade att det påbörjat processen för att lägga ner postdistributionen i då bolaget inte sett några utsikter till lönsamhet. Post omsatte och hade en rörelsemarginal om . uppskattades att av Post omsättning genererades på marknader där bolaget möter konkurrens från andra bolag. Detta innebär att resterande del av omsättningen kommer från den del av brevmarknaden där bolaget haft ensamrätt. 2.2.3Omfattningen av den samhällsomfattande posttjänsten i Grundläggande bestämmelser om postverksamhet i finns i Lov om postbefordring. Därutöver finns även bestämmelser i Bekendtgørelse om koncession for Post A/S och i Bekendtgørelse om postvirksomhed og postbefordring. Den samhällsomfattande posttjänsten i omfattar brev som väger upp till , andra adresserade försändelser med ett enhetligt tryckt innehåll t.ex. kataloger och broschyrer som väger upp till . Vidare omfattas tidningar, tidskrifter eller periodika som väger upp till . I likhet med innefattas paket upp till i den samhällsomfattande posttjänsten. Slutligen innefattar den samhällsomfattande posttjänsten i även särskilda försändelser till blinda som i vissa fall får sändas portofritt. Enligt koncessionsbeslutet ska det ske en utdelning på alla vardagar (måndag -lördag), dvs. Post har enligt koncessionsbeslutet ensamrätt att distribuera inhemska brev till mottagare i . har ensamrätten gällt brev under . 2.3Samgåendet mellan /S undertecknades en avsiktsförklaring om ett samgående mellan . gav klartecken till samgåendet mellan /S. undertecknades det slutliga avtalet om samgående av svenska och danska . Kommissionen godkände samgåendet . 2.3.1Regeringens proposition 2007/08:143 Samgående mellan (Publ) och Post A/S I samband med att regeringen sökte godkännande av samgåendet mellan /S och ett bemyndigande att minska statens ägarandel i till utvecklade regeringen sin syn på samgåendet och dess effekter. Regeringen anförde att genom ökade skalfördelar värnas Postens förmåga att med bibehållen infrastruktur och tillgänglighet vidmakthålla en samhällsomfattande posttjänst. Ett samgående förstärker påtagligt Postens position gentemot kunder, leverantörer och samarbetspartners på en alltmer konkurrensutsatt nordisk marknad. Med en större naturlig hemmamarknad skapas goda förutsättningar för en långsiktigt högre lönsamhet och effektivitet. Den analys som redovisats för regeringen av Posten påvisar en möjlighet att genom synergivinster höja det sammanslagna bolagets värde med . Dessa synergivinster består både av kostnadsminskningar inom gemensamma funktioner som IT, inköp och administration och av bättre utnyttjande av bolagens produkter och tjänster på respektive marknad. Dessa effekter skapar en mer lönsam och finansiellt starkare postverksamhet med goda möjligheter att aktivt delta som en trovärdig aktör i en tilltagande europeisk konsolidering. Regeringens bedömning var därför att det fanns starka motiv för ett samgående. Regeringen påtalade att det är viktigt att staten har rörelsefrihet att medverka i förändringar som gagnar det sammanslagna bolaget och därmed även ägaren. Exempelvis kan det bli aktuellt med nya strukturaffärer, nyemissioner eller en börsnotering av bolaget. Den avsiktsförklaring som tecknats mellan huvudägarna till de båda bolagen innebär att en börsnotering kan påkallas från och med det femte året från samgåendets genomförande. Den svenska staten har enligt samma avtal en möjlighet att välja om den vill delta i en sådan ägarbreddning. En börsnotering kan dock innebära en fördel genom att tillgången till en marknadsvärdering av bolaget underlättar deltagande i ytterligare strukturaffärer. Regeringen bör därför ha medgivande att minska statens ägarandel ned till av röstinflytandet. Just denna nivå föreslogs eftersom den innebär att staten kan förhindra beslut bland ägarna som kräver kvalificerad majoritet, bland annat ändringar av bolagsordningsbestämmelser om verksamhetsföremål. Vidare anförde regeringen att i avsiktsförklaringen anges att det sammanslagna bolaget även fortsatt ska bedriva en verksamhet som möjliggör tillhandahållande av en samhällsomfattande posttjänst i . Bedömningen är att utökade stordriftsfördelar och finansiella resurser i det sammanslagna bolaget kommer att motverka framtida eventuellt ökande styckekostnader för brevbefordran vid avtagande volymer. Därmed stärks förmågan att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten med fortsatt hög kvalitet, tillgänglighet och lönsamhet. Av bolagsordningen kommer även fortsättningsvis att framgå att bolagets huvudinriktning ska vara att bedriva rikstäckande postverksamhet i . Affären har föreslagits av Posten och Post oberoende av ägarna vilket föranledde regeringen att ta ställning till om statligt ägarskap är motiverat utifrån nationella intressen, eventuella samhälls- uppdrag samt inverkan på konkurrens, sysselsättning och bolagets utvecklingsmöjligheter. Genomgången visar enligt regeringen att det utifrån dessa kriterier inte föreligger några skäl som motsäger den ägarbreddning som ett samgående innebär. Postens samhällsuppdrag, dvs. rollen som tillhandahållare av en samhällsomfattande posttjänst, är förknippat med det tillstånd om bedrivande av postverksamhet som tillståndsmyndigheten har utfärdat. Inom Posten finns inga verksamheter som staten särskilt behöver bevaka genom ägarrollen. Marknadstillsyn sker genom konkurrenslagstiftningen och gällande reglering av postmarknaden. Statens roll som reglerare är alltså helt skild från ägarrollen, varför samhällsuppdraget kan hanteras på motsvarande sätt som även i en situation med en förändrad ägarstruktur. Regeringen avser att studera effekterna av samgåendet på den samhällsomfattande posttjänsten och eventuella följder för regleringen på postmarknaden. Erfarenheter från andra länder tyder på att privatiseringar kan ske utan negativ inverkan på den samhällsomfattande posttjänsten. De särskilda nationella intressen som föreligger i form av utsträckt lantbrevbärarservice och portofri befordran av blindskriftsförsändelser kan också hanteras på motsvarande sätt som . En parallell vid övervägandet avseende statens bidrag till Postens framtida utveckling är TeliaSonera. Det finns enligt regeringen inga erfarenheter som talar för att det tidigare statligt helägda skulle ha utvecklats bättre i fortsatt statlig helägd regi. Det synes inte föreligga några specifika omständigheter för Posten som motsäger denna erfarenhet. Till de utmaningar som Posten har att möta hör bland annat trendmässigt sjunkande volymer av fysiska meddelanden samt ökad internationalisering genom att postmarknaderna inom EU öppnas för konkurrens. Staten som ägare kan inte anses ge Posten bättre förutsättningar att möta dessa utmaningar än andra finansiellt starka ägare. Därmed finns det inget som talar för att Posten skulle utvecklas sämre vid ett statligt delägande i samverkan med andra ägare. Ett minskat statligt ägande kan heller inte antas få negativ inverkan på konkurrensen förutsatt att en dominerande konkurrent inte inträder som ägare. Inom konkurrensrätten finns regler som ska förhindra missbruk av dominerande ställning, exempelvis genom tillämpning av en otillbörlig selektiv geografisk prissättning. I postlagen finns bestämmelser om tillgång till vissa delar av den postala infrastrukturen på villkor som är skäliga och konkurrensneutrala samt icke-diskriminerande. 2.3.2Kommissionens godkännande av samgåendet anmäldes det planerade samgåendet till kommissionen i enlighet med artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 av om kontroll av företagskoncentrationer. Kommissionen gjorde en konkurrensbedömning på grundval av koncentrationsförordningen för att fastställa om samgåendet är förenligt med den gemensamma marknaden. När kommissionen gör sin bedömning beaktar den om en koncentration påtagligt skulle hämma effektiv konkurrens, i synnerhet till följd av att en dominerande ställning skapas eller förstärks på den gemensamma marknaden eller en väsentlig del av den. Inledningsvis konstaterade kommissionen att Posten och Post är verksamma inom brevmarknaden, paketmarknaden och logistikmarknaden. I tidigare beslut har kommissionen konsekvent betraktat inrikes brevmarknaden samt marknaden för inkommande gränsöverskridande post som nationella marknader eftersom dessa marknader är beroende av ett nationellt nätverk av postoperatörer. Även marknaden för utgående gränsöverskridande post är enligt kommissionen att betrakta som nationell. Posten och Post konkurrerar inte med varandra på respektive hemmamarknad beträffande inrikesbrev. Rörande den faktiska konkurrensen på marknaden i och anmärker kommissionen att den som önskar att skicka post till hela befolkningen inte kan välja en konkurrent till eller Post som ensam leverantör. Valet står alltid mellan att välja en konkurrent och Posten eller endast Posten. Kommissionen gör bedömningen att samgåendet inte påverkar strukturen på brevmarknaden i eller . Posten och Post har stark ställning på sina hemmamarknader. Det finns också hinder för tillträde till marknaderna, t.ex. geografiska. Hindren existerar oavsett om samgåendet genomförs eller ej. Det finns inte skäl att tro att samgåendet kommer ha en stor påverkan på de konkurrensfördelar som Posten och Post redan besitter. Samgåendet har inte heller enligt kommissionen någon påverkan på potentiell konkurrens i den meningen att Posten och Post inte har haft för avsikt att etableras sig på den andres hemmamarknad. Kommissionen kan inte heller se att samgåendet utgör hinder för potentiella konkurrenter som vill etablera sig på marknaderna. När det gäller paketmarknaden är Post , sedan bolaget sålde sin del av PNL (), inte längre verksamt på den svenska marknaden. Kommissionen fann mot denna bakgrund att den svenska paketmarknaden inte påverkades av samgåendet. Efter att godkänt samgåendet under vissa förutsättningar slutfördes de formella delarna av fusionsprocessen . Den danska staten överförde sina aktier i /S i ett nytt moderbolag, med säte i , som den svenska staten överförde sina aktier i till det nya moderbolaget. Såväl den svenska som den danska staten mottog i gengäld aktier i det nya moderbolaget. Den svenska staten äger av aktierna i och den danska staten äger av aktierna. Rösterna i det nya bolaget fördelas lika mellan den svenska och danska staten. Källa: webbplats . Posten operativa struktur består av fyra affärsområden. Den traditionella postverksamheten i respektive land kommer att bedrivas i affärsområdena Meddelande respektive Breve . Koncernens samlade logistikverksamhet bedrivs i affärsområdet och informationslogistikverksamheten samt övriga verksamheter i i affärsområdet . För koncernens ledning och samordning inrättas sju koncernfunktioner. Figur 2.2 Posten operativa struktur Källa: webbplats . Posten har inskrivet i den bolagsordning som fastställts vid en extra bolagsstämma att föremål för bolagets verksamhet ska vara att direkt eller genom dotterbolag tillhandahålla rikstäckande postverksamhet i och genom bolagets postdistribuerande dotterbolag i respektive Post A/S, och genom lantbrevbäring gentemot kund, utföra grundläggande betaltjänster i på begäran av den som tillhandahåller tjänsterna på uppdrag av staten, samt direkt eller genom dotter- eller intressebolag bedriva därmed förenlig verksamhet. I 1 § postlagen anges omfattningen av den samhällsomfattande posttjänsten. Begreppet motsvarar i princip det statliga åtagandet på postområdet. Det ska finnas en posttjänst i hela landet som innebär att alla kan ta emot brev och andra adresserade försändelser som väger högst . Posttjänsten ska vara av god kvalitet, och det ska finnas möjlighet för alla att få sådana försändelser befordrade till rimliga priser. Dessutom ska enstaka försändelser befordras till enhetliga priser. Det ska även finnas möjlighet att försäkra försändelser och att få kvitto från mottagaren på att en försändelse har tagits emot. I 8 § postförordningen (1993:1709) anges vilka krav på den samhällsomfattande posttjänsten som ska ställa i tillståndsvillkoren. Villkoren innebär att expeditions- och inlämningsställena ska ligga så tätt att användarnas behov beaktas. Det ska vidare ställas villkor om att minst en insamling och en utdelning av försändelser ska ske varje arbetsdag och minst , utom under omständigheter eller geografiska förhållanden som bedömer utgör skäl för undantag. Av de brev som lämnats in för övernattbefordran före angiven senaste inlämningstid ska , oavsett var i landet de lämnats in, ha delats ut inom landet påföljande arbetsdag. av breven ska ha delats ut inom tre påföljande arbetsdagar. Den senaste inlämningstiden får inte ändras väsentligt utan Post- och godkännande. kan genom tillståndsvillkor enligt 5 b § postlagen precisera kraven på den samhällsomfattande tjänsten i de Därutöver ges genom bemyndigandet i 7 a § tredje stycket regeringen eller efter regeringens bemyndigande en möjlighet att i föreskrifter precisera de generella regler som ges i 7 a § första stycket om den samhällsomfattande tjänsten. Posten ska enligt sina tillståndsvillkor tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst enligt 1 § postlagen. bedömer att Posten uppfyller statsmakternas krav vad gäller service och kvalitet på tjänsterna. 3.1.2Delbetänkandet En ny postlag (SOU 2009:82) I vårt delbetänkande gör vi bedömningen att den samhällsomfattande posttjänsten ska ha samma omfattning och försäkra medborgarna och andra användare en tjänst av samma kvalitet som . Vi föreslår dock att bestämmelserna rörande den samhällsomfattande tjänsten ska ges en annan författningsteknisk utformning för att tydliggöra omfattningen av det offentliga åtagandet. Det bör bland annat ges möjlighet att genom föreskrifter meddela krav på befordringstider samt precisera vilka tjänster som ska ingå i den samhällsomfattande posttjänsten. Vidare föreslår vi att det i första hand ska överlåtas till marknaden att tillgodose behovet av samhällsomfattande tjänster. får dock när den bedömer att marknaden inte tillgodoser hela eller delar av den samhällsomfattande posttjänsten förena tillstånd att bedriva postverksamhet med villkor om skyldighet att tillhandahålla en samhällsomfattande posttjänst. I den svenska postlagstiftningen saknas möjligheter att finansiellt kompensera de operatörer som förpliktigas att tillhandhålla den samhällsomfattande tjänsten. Någon begränsning i den börda som den samhällsomfattande posttjänsten kan innebära finns inte i postlagen. Det går inte att utesluta att förändringarna på marknaden kan innebära att det blir en finansiell belastning att tillhandhålla en samhällsomfattande posttjänst. Under sådana förhållanden är det rimligt det utgår någon form ersättning från staten för att tillhandahålla den samhällsomfattande tjänsten. Vi föreslår därför i delbetänkandet att den samhällsomfattande posttjänsten ska upphandlas, om det är särskilt påkallat med hänsyn till kostnaderna för att tillhandahålla tjänsten. Under arbetet med delbetänkandet övervägde vi möjligheten att göra en egen beräkning av nettokostnaden för den samhällsomfattande tjänsten. Mot bakgrund av den i princip samstämmiga uppfattningen som kom fram under våra kontakter med berörda företag, myndigheter och organisationer att det inte innebär någon nettokostnad för Posten att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten och de svårigheter som en sådan beräkning är förknippade med, bestämde vi oss för att inte genomföra en sådan beräkning. Vi bedömde vidare att det inte finns behov av särskild finansiering av den samhällsomfattande posttjänsten. För att tydliggöra regelverket kring prissättningsprinciper och insyn i redovisningen föreslår vi att det direkt bör framgå av postlagen att prissättningen av den samhällsomfattande posttjänsten ska vara öppen för insyn samt icke-diskriminerande och tillhandahållas till kostnadsorienterade priser som ska främja ett effektivt tillhandahållande av tjänsten. Den som utsetts att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten ska tillämpa principerna om insyn och icke-diskriminering vid användning av särskilda priser och andra särskilda villkor för användarna. Priser och andra villkor ska tillämpas lika i förhållande till olika användare. Vi föreslår vidare att den som utsetts att tillhandahålla samhällsomfattande posttjänst i den interna redovisningen ska ha skilda konton för att tydligt skilja mellan tjänster och produkter som ingår i de samhällsomfattande tjänsterna och de som inte gör det. Den interna redovisningen ska även i övriga delar ställas upp i överensstämmelse med postdirektiv. ska ges möjlighet att besluta att kraven på redovisningen inte behöver tillämpas om det inte utgår någon ersättning för tillhandahållandet av den samhällsomfattande posttjänsten samt fri konkurrens råder på marknaden. : Samgåendet som sådant bör inte ha någon negativ inverkan på möjligheten att tillhandahålla samhällsomfattande posttjänst i . Snarare kan samgåendet förväntas medföra fördelar i vissa hänseenden. Ett argument för samgåendet som anförts i propositionen Samgående mellan (publ) och Post A/S (prop. 2007/08:143) är att stärka Postens finansiella Därmed skapas enligt Post- och mening ännu bättre förutsättningar för att en samhällsomfattande tjänst med en hög servicenivå kan tillhandahållas utan ersättning från staten. Resonemanget förutsätter dock att Postens organisation och verksamhet inte förändras i väsentliga delar. Från tillsynssynpunkt är det mycket angeläget att brevverksamheten i respektive land även fortsättningsvis bedrivs i två nationella bolag, ett i och ett i . Det skulle försvåra tillsynen väsentligt om det skedde någon ändring i detta avseende. En omständighet som även måste beaktas i sammanhanget är att kraven på den samhällsomfattande tjänsten skiljer sig på en rad väsentliga punkter mellan länderna. Det är för svenskt vidkommande angeläget att tillhandahållarna av de samhällsomfattande tjänsterna även fortsättningsvis svarar mot de skilda krav som ställs i respektive land. : Det finns inte några starka argument till varför möjligheten att tillhandahålla den samhällsomfattande posttjänsten skulle försämras som ett resultat av Postens samgående med . Tvärtom torde synergivinster inom inköp och administration samt en starkare finansiell ställning kunna förbättra möjligheterna att tillhandhålla den samhällsomfattande tjänsten utan att portot behöver höjas eller att ersättning utgår från svenska staten. Posten: Posten kan inte se några av samgåendet föranledda regulatoriska effekter på den samhällsomfattande posttjänsten på den svenska postmarknaden. Den samhällsomfattande posttjänsten i kommer på samma sätt som att tillhandahållas av Posten. Såsom konstateras av i beslutet avseende samgåendet (Case No COMP/AB/Post A/S, beslut ) medför inte heller samgåendet någon förstärkt marknadsställning för den sammanslagna posten i , vare sig på någon definierad brev- eller paketmarknad, eftersom Post före samgåendet över huvud taget inte var verksamt i . Samgåendet i sig föranleder därför inte något behov av ändringar i svensk postlagstiftning för att möjliggöra för PTS att i tillståndsvillkor säkerställa tillhandahållandet av den samhällsomfattande posttjänsten genom eller . : Den samhällsomfattande posttjänsten har i modern tid aldrig varit olönsam och det finns inte heller några tecken på att den kommer att bli olönsam inom överblickbar framtid. Den diskussion som finns vad gäller lönsamheten utgår i stor utsträckning från att de adresserade försändelserna minskar marginellt Men då nämns aldrig att Posten distribuerar ungefär dubbelt så många adresserade försändelser jämfört med och att Postens brevbärare dessutom är verksamma på ytterligare en marknad, oadresserade försändelser.