sou · GXB356d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Utredaren ska belysa i vilken utsträckning den eftersträvade ökade öppenheten har uppnåtts vad gäller landinforma- tionen. Uppgift som rör utlänning omfattas under vissa förutsättningar av sekretess hos alla myndigheter, se 7 kap. 14 § första stycket sekretesslagen (1980:100). I verksamhet för kontroll över utlänningar och i ärende om svenskt medborgarskap gäller enligt samma paragrafs andra stycke sekretess för uppgift om enskilds personliga förhållanden, om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till den enskilde lider men. Regeringsrätten har i en dom (mål nr 4582-06) slagit fast att 7 kap. 14 § andra stycket sekretesslagen är tillämpligt även hos migrationsdomstolarna. Om uppgifter som omfattas av sekretess hos en domstol förebringas vid en förhandling inför öppna dörrar eller tas in i en dom eller i ett beslut upphör dock som huvudregel sekretessen att gälla för uppgiften i målet eller ärendet (12 kap. 3 och 4 §§ sekretesslagen). Utredaren ska redovisa och belysa hur bestämmelserna i 7 kap. 14 § sekretesslagen tillämpas av och domstolarna i mål enligt utlänningslagen samt hur bestämmelserna i 12 kap. 3 och 4 §§ sekretesslagen tillämpas i sådana mål hos domstolarna. Utredaren ska analysera i vad mån tillämpningen kan tänkas ha påverkat de asylsökandes uppgiftslämnande i samband med ansökningen eller senare under asylprocessen. Kammarrätten i har vidare framfört att det finns skäl att i ett visst avseende göra undantag från migrations- domstolarnas diarieföringsskyldighet när det gäller utlänningsmål och säkerhetsärenden (dnr Ju2006/4244/L6). Utredaren ska analysera denna fråga. Hur har möjligheten till muntlig förhandling vid överklagande använts? Utredaren ska analysera tillämpningen av de aktuella bestämmelserna om muntlig förhandling i domstolarna. Inställningen till och erfaren- heterna av muntlig förhandling hos de sökande och deras offentliga biträden ska om möjligt redovisas. Inte minst de ökade möjligheterna till muntlig förhandling förväntades öka behovet av bl.a. rättstolkar. Åtgärder för att öka tillgången på kvalificerade tolkar har vidtagits. Avsikten har varit att få till stånd en sammanhållen tvåårig grundutbildning för tolkar. Utredaren ska redovisa och belysa behov, tillgång och användande av tolkar i den nya instans- och processordningen. Har tvåpartsprocessen vid överklagande fungerat på avsett sätt? Utredaren ska undersöka om tvåpartsprocessen i domstolarna fungerar på avsett sätt. Hur fullgjort sin roll som part ska klarläggas, exempelvis hur verket fört processerna vid de olika migrationsdomstolarna och i vilken utsträckning verket medverkat i rättsbildningen genom överklaganden till Migrationsöverdomstolen. I sammanhanget ska även verksamheten med omprövning av beslut i samband med inkommet överklagande belysas. Vidare förutsattes, att parterna i de enskilda ärendena skulle förse domstolarna med nödvändig information om förhållandena i berörda länder (a. prop. s. 156 f.). Utredaren ska redovisa hur detta har fungerat. Har kravet på skyndsam handläggning uppfyllts? Enligt 16 kap. 4 § utlänningslagen ska domstolarna handlägga mål om avvisning eller utvisning och mål om förvar skyndsamt. I reglerings- breven avseende har angetts mål med de tidsfrister inom vilka myndigheten ska fatta beslut över vissa kategorier ansökningar. Mot bakgrund av att det i den nya ordningen införts en tredje instans och med beaktande av den ökade möjligheten till muntlig handläggning i processen ska utredaren klarlägga hur kravet på skyndsam handläggning uppfylls i den nya instans- och processordningen. Har tyngdpunkten i asylprocessen legat i första instans? Utredaren ska redovisa i vad mån under den inledande utredningsfasen förmår klarlägga alla relevanta omständig- heter. Bland dessa har frågan om den sökandes medborgarskap och andra identitetsfrågor central betydelse. I samband med analysen av verksamhet som första instans ska utredaren även redovisa och belysa på vilket sätt verkets uppgift att vara central utlänningsmyndighet påverkats av den nya instans- och processordningen. Förutsättningarna har förändrats genom att viss samordning som tidigare skett mellan och är möjlig när överprövning sker i domstol. Hur har praxisbildningen fungerat? Utredaren ska belysa hur praxis utvecklas i den nya instans- och processordningen genom avgöranden av Migrationsöverdomstolen. I den utsträckning praxis utvecklats enbart genom beslut av migrations- domstolarna eller ska även detta belysas. Utredaren ska också undersöka hur information om praxis förmedlas inom verket och domstolarna. Övriga processuella frågor som ska utredas För domstolarna gäller vad som allmänt är föreskrivet om länsrätt och kammarrätt och rättskipningen i dessa, om inte något annat följer av utlänningslagen. Strävan har varit att förfarandena i så stor utsträckning som möjligt ska vara överensstämmande (a. prop. s. 112). Sista instans inom de allmänna förvaltningsdomstolarna är Regeringsrätten medan Migrationsöverdomstolen är sista instans för utlännings- och medborgarskapsärenden. Utredaren ska, om han eller hon finner anledning till det, belysa detta förhållande, t.ex. om Migrationsöverdomstolen fått avgöra processuella frågor där förvaltningsprocessuell vägledning av Regeringsrätten saknats. Bestämmelserna om rättens sammansättning i lagen (1971:289) om allmänna förvaltningsdomstolar gäller även i mål enligt utlännings- lagen. Det innebär att rätten i migrationsdomstolen som huvudregel består av såväl lagfarna ledamöter som nämndemän. Mål kan i viss utsträckning avgöras av en lagfaren domare ensam. Erfarenheterna av hur domstolarna tillämpat reglerna om rättens sammansättning ska belysas av utredaren. För Migrationsöverdomstolen finns i 16 kap. 3 § utlänningslagen en möjlighet till förstärkt sammansättning med sju lagfarna ledamöter. Syftet är att främja en enhetlig praxisbildning. Utredaren ska redovisa och belysa erfarenheterna av den ordning som gäller och, om han eller hon finner skäl för det, föreslå justeringar. Enligt 2 § lagen (1996:1620) om offentligt biträde är det den myndighet som handlägger målet eller ärendet i sak som också ska besluta i frågor om offentligt biträde. Utredaren ska redovisa och belysa erfarenheterna av den nu rådande ordningen att förordnar offentligt biträde samt i vilken utsträckning verket förordnar om biträde med tillämpning av 18 kap. 1 § utlänningslagen. Utredaren ska, om det finns anledning till detta, lägga fram förslag till förändringar. Utredaren ska vidare överväga om det finns skäl och behov av att Migrationsöverdomstolen ges möjlighet att bevilja prövningstillstånd begränsat till att gälla viss del av det beslut som den fullföljda talan avser (partiellt prövningstillstånd). Vid tillämpningen av den nya ordningen har begreppet handläggande myndighet vållat vissa problem. Begreppet kan behöva tydliggöras i de fall beslut om förvar och uppsikt har överklagats (jfr 10 kap. 12–17 §§ utlänningslagen). I frågor om förvar har det även noterats oklarheter i lagstiftningen beträffande kravet på muntlig förhandling och beräkningen av frister för ny prövning av förvars- frågan efter överklagande. Utredaren ska analysera dessa frågor och lämna de förslag som analysen föranleder. Utredaren får uppmärksamma även andra frågor av processuell eller annan karaktär som aktualiseras. Utredaren ska redovisa kostnadsutfallet för instans- och process- ordningen som helhet, bedöma om olika verksamheter bedrivs på ett kostnadseffektivt sätt och om de är rätt dimensionerade i förhållande till uppdragen och mängden ärenden samt lämna de förslag som övervägandena föranleder. Utredaren ska redovisa och bedöma hur organisation instans- och processordningen samt lämna de förslag som övervägandena föranleder. Verksamhetens organisatoriska inordning i domstolarna Erfarenheterna av hur migrationsmålen inordnats i länsrätterna och Kammarrätten i ska redovisas, liksom domstolarnas beredskap för att tillgodose de behov av snabb anpassning som de nya målkategorierna återkommande väntas ställa. Den nya utlänningslagens bestämmelser i övrigt Övergripande krav på den nya utlänningslagen Vid utformningen av den nya utlänningslagen eftersträvades tydlighet och överskådlighet. Utredaren ska klarlägga i vilken utsträckning den åsyftade tydligare åtskillnaden mellan olika grunder för uppehålls- tillstånd uppnåtts, genom bl.a. de vidare bestämmelserna om skydds- behövande i övrigt (4 kap. 2 § första stycket 3 utlänningslagen). Om så är möjligt ska det även redovisas på vilket sätt ansökningarnas utformning och hur de sökande i övrigt för sin talan påverkats av den tydligare åtskillnaden i lagen mellan skyddsrelaterade och icke skyddsrelaterade omständigheter. Utredaren ska vidare belysa om de materiella bestämmelserna i utlänningslagen är tillräckligt preciserade för att vara lämpade för domstolsprövning. Om det finns anledning ska utredaren lämna förslag till ytterligare preciseringar. Om utredaren vid sin utvärdering i övrigt finner otydligheter och andra liknande brister ska han eller hon lämna förslag till hur dessa ska undanröjas. Hur har rekvisitet synnerligen ömmande omständigheter tillämpats? Möjlighet till uppehållstillstånd på grund av icke skyddsrelaterade humanitära skäl fanns tidigare inom ramen för 2 kap. 4 § första stycket 5 utlänningslag. Utredaren ska analysera hur bestämmelsen om uppehållstillstånd på grund av synnerligen ömmande omständig- heter (5 kap. 6 § utlänningslagen) tillämpats. Utredaren ska därvid se närmare på om uttrycket synnerligen ömmande omständigheter fått den undantagskaraktär som var avsikten (jfr s. 185). Hur har den nya ordningen för prövning av verkställighetshinder fungerat? Den tidigare ordningen lag, med prövning av ny ansökan om uppehållstillstånd (NUT) efter lagakraftvunnet beslut om avvisning eller utvisning under förutsättning att omständigheterna inte prövats tidigare, ansågs ofta fördröja återvändandet. Verkställighet av avvisnings- och utvisningsbeslutet förhindrades dock i sig inte av en ny ansökan, om inte beslutet inhiberades. Oavsett om inhibition meddelades av kom dock självmant återvändande eller verkställighet av avvisnings- eller utvisningsbeslutet i många fall inte att ske innan den nya ansökan prövats. Den nya ordningen för prövning av verkställighetshinder innebär att om det kommer fram nya omständigheter ska självmant pröva om de utgör hinder mot verkställighet (12 kap. 18 § utlänningslagen). Åberopar utlänningen nya omständigheter som kan antas utgöra sådant verkställighetshinder som avses i 12 kap. 1, 2 eller 3 § utlänningslagen, dvs. vid bland annat risk för dödsstraff, tortyr eller förföljelse vid ett återvändande till hemlandet, ska Migrations- verket under vissa förutsättningar ta upp frågan om uppehållstillstånd till ny prövning samt besluta om inhibition i verkställighetsärendet (12 kap. 19 § utlänningslagen). Om beslutar att inte ta upp frågan om uppehållstillstånd till ny prövning kan detta beslut överklagas. Utredaren ska kartlägga tillämpningen av de nya reglerna om verkställighetshinder. Utredaren ska bedöma vilket behov bestäm- melsen i 12 kap. 19 § utlänningslagen visat sig fylla utöver vad som gäller enligt 12 kap. 18 § samma lag samt om det finns skäl att i något avseende ändra bestämmelserna. Utredaren ska undersöka det förhållandet att en särskild bestämmelse i utlänningslagen saknas om inhibition av ett beslut om avvisning eller utvisning inom ramen för handläggningen i ett överklagat mål avseende ny prövning av frågan om uppehållstillstånd enligt 12 kap. 19 § utlänningslagen. Vilken effekt har de nya bestämmelserna om avvisning och utvisning fått? Enligt utlänningslag fick avvisning på materiella grunder inte ske senare än efter ankomsten till . Enligt den nu gällande utlänningslagen (8 kap. 5 §) ska beslut om avvisning fattas efter den första ansökan om uppehållstillstånd efter ankomsten till . För beslut som fattas senare används uttrycket utvisning. Utredaren ska klarlägga vilken betydelse denna förändring fått för tillämpningen av vissa bestämmelser som förts över oförändrade års lag, t.ex. 8 kap. 6 § och 19 kap. 5 § gällande utlänningslag. har genomgått och genomgår fortfarande en process med allt fler EG-direktiv och överordnade förordningar inom utlännings- rättens område. Utredaren ska analysera förhållandet mellan utlänningslagen och sådana överordnade EG-instrument, exempelvis förordningen (EG) nr 343/2003 (den s.k. Dublinförordningen) och förordningen (EG) nr 562/2006 om en kodex om Schengengränserna. Förslagens konsekvenser ska redovisas enligt vad som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474). Särskild vikt ska läggas vid att redovisa de ekonomiska konsekvenserna samt förslag till finansiering i de delar där redovisade förslag innebär ökade kostnader för det allmänna. Utredaren ska rörande frågor om sekretess i asylärenden samråda med den särskilda utredare som har i uppdrag att utreda frågor om insyn och sekretess inom vissa delar av rättsväsendet, m.m. (Dir. 2007:120). Utredaren ska ha tillgång till en referensgrupp bestående av representanter för frivilligorganisationer. Utredaren ska hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle att yttra sig. Uppdraget ska redovisas . Frågorna rörande förordnande av offentligt biträde och sekretess i asylärenden ska redovisas i ett delbetänkande . (Ju 2007:12) Beslut vid regeringssammanträde . Regeringen beslutade om direktiv till en särskild utredare med uppdrag att utvärdera den nya instans- och process- ordningen i utlännings- och medborgarskapsärenden. Med stöd av regeringens bemyndigande tillkallade migrationsministern en särskild utredare. Utredningen har antagit namnet Utvärderings- utredningen. Utredningen har överlämnat delbetänkandet Sekretess och offentliga biträden i utlänningsärenden (SOU 2008:65). Enligt de ursprungliga direktiven ska slutredovisa sitt uppdrag . Utredningen har begärt förlängd utredningstid. Tiden för redovisning av uppdraget förlängs till . En översyn av förvarsbestämmelserna i utlänningslagen (2005:716) kommer att ske i annat sammanhang. behöver därför inte till följd av sin utvärdering lämna några förslag till ändring av utlänningslagens bestämmelser om förvar och uppsikt. Utredningen behöver inte heller redovisa någon analys av de oklar- heter om handläggande myndighet m.m. som nämns i direktiven (sid. 12). Utredaren ska vidare enligt direktiven analysera förhållandet mellan utlänningslagen och överordnade EG-instrument. En analys av förhållandet avses komma att ske i annat sammanhang. Utredningen behöver därför inte redovisa någon sådan analys. ska enligt sina direktiv bland annat belysa om de materiella bestämmelserna i utlänningslagen är tillräckligt preciserade och kartlägga tillämpningen av reglerna om verkställig- hetshinder för avvisnings- och utvisningsbeslut. har i verksamhets- och utgiftsprognosen uppmärk- sammat regeringen på de bestämmelser som finns i utlänningslagen om undantag till huvudprincipen om att den som vill ha uppehålls- tillstånd i ska ha ordnat detta före inresan i landet. Enligt mening får de nuvarande bestämmelserna i vissa fall oönskade konsekvenser då barn riskerar att skiljas från sina föräldrar. föreslår därför att regeringen överväger att se över bestämmelserna. En översyn kommer att ske inom . behöver därför inte i detta hän- seende lägga fram sådana förslag, som utvärderingen annars skulle föranleda. ska samråda med Asylmottagnings- utredningen (Ju 2007:18) så att utredningarna kan beakta sambandet mellan ordning för att handlägga asylansökningar och mottagandet av asylsökande. Utgifter för migrationsdomstols- reformen (tkr) för ny instans- och SAMMANSTÄLLNING UTGIFTER FÖR NY INSTANS OCH PROCESSORDNINGEN 2006 Fördeln inom operativa FVP-enheter av gemensamma kostnader per åa Andel åa i tjänst v 40 - v 50 exkl extrainsatser Andel genomsnittlig lön v 40 - v 50 Fördeln inom operativa FVP-enh av lönekostnader m h t löneskillnaden mellan processförare-handläggare Andel åa i tjänst v 40 - v 50 inkl extrainsatser Fördeln ej operativa FVP-enheter efter antalet åa ÖKL resp V-UT Beräkning utgift per ärende - Ledning/stab - Extrainsatser (endast ÖKL) Kostnad per avgjort ärenden 12:1.5 Anslaget 12:6:2 Offentliga biträden Kostnad per avgjort ärenden 12:6.2 - 12:3:9 Internationellt utvecklingsarbete - 12:8:1 Från EU-budgeten finansierade insatser Kostnad per avgjort ärenden övr samkostn Kostnad per avgjort ärenden totalt och utgifter Sammanställning och -instans nya den för kostnader i processordningen 2008–2006 SAMMANSTÄLLNING KOSTNADER FÖR NY INSTANS OCH PROCESSORDNINGEN 2006 Andel åa i tjänst v 40 - v 50 exkl extrainsatser Fördeln inom operativa FVP-enheter av gemensamma kostnader per åa Fördeln inom operativa FVP-enh av lönekostnader m h t löneskillnaden mellan processförare-handläggare Andel genomsnittlig lön v 40 - v 50 Andel åa i tjänst v 40 - v 50 inkl extrainsatser Fördeln ej operativa FVP-enheter efter antalet åa ÖKL resp V-UT Beräkning kostnad per ärende - Ledning/stab - Extrainsatser (endast ÖKL) Kostnad per avgjort ärenden 12:1.5 Anslaget 12:6:2 Offentliga biträden Kostnad per avgjort ärenden 12:6.2 - 12:3:9 Internationellt utvecklingsarbete - 12:8:1 Från EU-budgeten finansierade insatser Kostnad per avgjort ärenden övr samkostn Kostnad per avgjort ärenden totalt SAMMANSTÄLLNING UTGIFTER OCH KOSTNADER FÖR NY INSTANS OCH PROCESSORDNINGEN 2007 Kostnad och utgift för ny instans och processordning Kostnad och utgift för omprövning av beslut (tkr) - varvav 12:1, , omprövning av beslut, - varav 12:6:2, Offentligt biträde i utlänningsärenden Kostnad och utgift för prövning av verkställighetshinder (tkr) - varvav 12:1, , prövning av verkställighetshinder - varav 12:6:2, Offentligt biträde i utlänningsärenden - varav övriga samkostnader Kostnad och utgift per avgjort ärende, omprövning (kr) - varav 12:1 kostnad och utgift per avgjort ärende, omprövning (kr) Kostnad och utgift per avgjort ärende, verkställighetshinder (kr) - varav 12:1 kostnad och utgift per avgjort ärende, verkställighetshinder (kr) SAMMANSTÄLLNING STYCKUTGIFTER / STYCKKOSTNADER FÖR ÖKL OCH VUT. 12:1:6 Prövning av ansökan Vo Asyl / BoB / M - FVP Ledn/stab 12:1:6 Prövning av ansökan (Övriga OH-kostnader) 12:8:1 Från EU-budgeten finansierade insatser Utgift/Kostnad per avgj ärende (kr) - varav 12:1 (kr) 1) Uppgifterna hämtade och beräknade från den ekonomiska översikten upprättad av PoS SAMMANSTÄLLNING UTGIFTER OCH KOSTNADER FÖR NY INSTANS OCH PROCESSORDNINGEN 2008 Processföring och prövning av verkställighetshinder Kostnad och utgift för omprövning av beslut - varvav 12:1, , omprövning av beslut, - varav 12:6:2, Offentligt biträde i utlänningsärenden Kostnad och utgift för prövning av verkställighetshinder (tkr) - varvav 12:1, , prövning av verkställighetshinder - varav 12:6:2, Offentligt biträde i utlänningsärenden - varav övriga samkostnader Kostnad och utgift per avgjort ärende, omprövning (kr) - varav 12:1 kostnad och utgift per avgjort ärende, omprövning (kr) Kostnad och utgift per avgjort ärende, verkställighetshinder (kr) - varav 12:1 kostnad och utgift per avgjort ärende, verkställighetshinder (kr) SAMMANSTÄLLNING STYCKUTGIFTER / STYCKKOSTNADER FÖR ÖKL OCH VUT. 12:1:6 Prövning av ansökan Vo Asyl / BoB / M - FVP Ledn/stab 12:1:6 Prövning av ansökan (Övriga OH-kostnader) 12:8:1 Från EU-budgeten finansierade insatser Utgift/Kostnad per avgj ärende (kr) - varav 12:1 (kr) 1) Uppgifterna hämtade och beräknade från den ekonomiska översikten upprättad av PoS 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brotts- bekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jord- bruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produk- tion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokal- försörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av med- finansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhälls- byggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokförings- brott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och social- försäkring. 50.Nytt pensionssystem för den statsunder stödda scenkonsten. 51.Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. 52.Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. 53.Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. 54.Uthållig älgförvaltning i samverkan. 55.Ett effektivare smittskydd. 56.Den nya migrationsprocessen. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörj- ning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Den nya migrationsprocessen. Ransonering och prisreglering i krig och fred. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvars- fördelning inom . Några frågor kring sam-- spelet mellan sjukvård och socialför- säkring. Ett effektivare smittskydd. Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Nytt pensionssystem för den statsunder stödda scenkonsten. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. Den svenska administrationen av jordbruks- stöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. Uthållig älgförvaltning i samverkan. [10] Vattenverksamhet. Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. Nya nät för förnybar el. Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden.