sou · GYB31 · 2010-01-14 00:00:00 — Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd Betänkande av Utredningen om frivillig betalning av brottsskadestånd SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att överväga förutsättningarna för att skapa ett särskilt system för frivillig betalning av skadestånd som dömts ut på grund av brott. Chefen för förordnade rådmannen till särskild utredare. Som experter i utredningen förordnades enhetschefen , enhetschefen , verksjuristen , rättssakkunnige och advokaten . förordnades tf. hovrättsassessorn som sekreterare i utredningen. Utredningens assistenter har varit och . Utredningen har antagit namnet Utredningen om frivillig betalning av brottsskadestånd (Ju 2008:16) och överlämnar härmed betänkandet Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd (SOU 2010:1). Arbetet har bedrivits i nära samarbete med experterna vilka i allt väsentligt har ställt sig bakom de överväganden som redovisas i betänkandet. Utredningens uppdrag är därmed slutfört. Uppdraget och dess genomförande .............................. Genomförandet av uppdraget ................................................. Det händer hos domstolarna................................................... 2.2.1 Domen och den information som parterna får........... 2.2.2 När domen vunnit laga kraft........................................ Strafförelägganden med brottsskadestånd ............................. Alternativ för den som vill betala frivilligt ............................. 2.4.2 Några möjliga betalningsmetoder när Nedsättning av pengar.................................................. 2.5Om domen eller strafföreläggandet hamnar hos 2.5.2Något om register, s.k. betalningsanmärkningar och 2.6Brottsoffermyndighetens arbete med brottsskade- Kort om solidariska skadestånd............................................... Behovet av ett särskilt system för frivillig betalning av Problemen och deras omfattning ............................................ Vilka är behoven? Hur vanligt är det med brottsskadestånd?...................... Personer lagförda för brott genom dom i tingsrätt................ Strafförelägganden utfärdade av .......... Analys och bedömning ............................................................ Ett särskilt system för frivillig betalning av Enkelt för parterna........................................................ Förmedling av betalning............................................... 5.1.3 En långsiktigt hållbar lösning....................................... 5.1.4 Alla brottsskadestånd oavsett handläggningsform ..... 5.1.5 Alla brottsskadestånd oavsett målsägandetyp............. Så ska det gå till i praktiken ..................................................... 5.2.1 Inbetalningskort och information skickas ut.............. 5.2.2 Betalning sker till ett betalningsförmedlande 5.2.3 Skadeståndsbelopp inklusive ränta ska anges.............. 5.2.4 Sista dag för betalning enligt inbetalningskortet........ Förmedlingen av betalningar ....................................... 5.3 Några problem som kan uppstå och hur dessa ska lösas....... Solidariska brottsskadestånd m.m. .............................. 5.3.5 Domen överklagas i skadeståndsdelen m.m................ 5.3.6 Målsäganden går inte att få tag på eller vägrar ta emot betalning m.m...................................................... 5.4 Andra frågor som rör systemet............................................... 5.4.1 Vilken verkan har en betalning till det betalnings- förmedlande organet?................................................... 5.4.2Hur ska det betalningsförmedlande organet få relevanta uppgifter och hur ska känsliga uppgifter Vem ska agera som betalningsförmedlande organ? 5.5.1 Bättre att välja en redan befintlig myndighet............ 5.5.2 Alternativ som övervägts närmare............................. Information om systemet........................................... Allmänt om myndigheternas serviceskyldighet m.m. ......... Vad är det viktigt att parterna får information om? 7.1.2 Kostnader för det betalningsförmedlande 7.1.3 Kostnader för andra verksamheter ............................ Konsekvenser för barn........................................................... 8.2Förslaget till lag om förmedling av betalning av skadestånd på grund av brott................................................. 8.3 Förslaget till lag om brottsofferavgift................................... 8.4Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)...................................................... Förslaget till lag om ändring i ....................... Förslaget till lag om ändring i ................... 8.7Förslaget till ändring i lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m...................................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv............................................................. Betalning av skadestånd ................................................... Bilaga 3 Hur får Du ersättning för Dina skador? – En dom är Vad innebär ett strafföreläggande?.................................. Bilaga 5 Hur får Du ersättning för Dina skador? Kronofogden är ett steg, men Du behöver agera........... Bilaga 6 Hur får Du ersättning för Dina skador? – Redovisningen från kronofogden innebär att Du behöver agera igen............................................................ Antal avgjorda mål............................................................ De allra flesta skadestånd på grund av brott (brottsskadestånd) döms ut av domstol genom dom i brottmål. Vidare förekommer det i viss utsträckning att brottsskadestånd tas upp av åklagare i ett strafföreläggande som utfärdas för godkännande av den misstänkte eller att skadeståndet döms ut genom dom i tvistemål. Som regleringen ser ut måste den som vill betala sitt brottsskadestånd själv ta initiativ till betalningen genom att till exempel kontakta målsäganden. Den som blir skadeståndsskyldig genom en brottmålsdom eller ett strafföreläggande får tillsammans med domen eller strafföreläggandet information om att det är viktigt att på eget initiativ betala skadeståndet . Den skadeståndsskyldige informeras vidare om att målsäganden kan vända sig direkt till med en ansökan om verkställighet och att en sådan ansökan kan medföra ytterligare negativa konsekvenser för den skadeståndsskyldige. De som blir skyldiga att betala brottsskadestånd genom dom i tvistemål får inte någon liknande information. Det har visat sig att det kan vara mycket svårt för den skadeståndsskyldige att betala på eget initiativ. Det beror dels på att många skadeståndsskyldiga inte förstår hur de ska bära sig åt för att fullgöra skadeståndsskyldigheten, dels på att de som har denna kunskap finner det svårt och i vissa fall omöjligt att göra rätt för sig. Målsägandens kontaktuppgifter kan till exempel vara sekretessbelagda av domstolen eller målsäganden kan vägra att ha någon ytterligare kontakt med den skadeståndsskyldige. Lämpliga betalningsmetoder för den som inte kan få kontakt med målsäganden saknas dessutom . I vissa fall kan det under sådana förhållanden föreligga förutsättningar för den skadeståndsskyldige att betala brottsskadeståndet genom att göra en nedsätt- ning hos enligt lagen (1927:56) om nedsättning av pengar hos myndighet. Det är dock sannolikt få som känner till den möjligheten. Situationen har lett till att många skadeståndsskyldiga som vill och kan göra rätt för sig upplever att de inte har något annat alternativ än att förhålla sig passiva och vänta på att målsäganden framställer ett krav. Många målsägande vill dock inte kontakta den skadeståndsskyldige direkt utan vänder sig istället till och ansöker om verkställighet. Den skadeståndsskyldige riskerar därmed att bli föremål för verkställighetsåtgärder och att hamna i kreditupplysningsföretagens register. Dessutom blir han eller hon skyldig att betala de avgifter som tar ut för handläggningen av verkställighetsärendet. Problemet med obetalda brottsskadestånd är omfattande. Statistik från visar att 33 117 personer hade i obetalda brottsskadeståndsskulder registrerade hos myndigheten . Av dessa var 7 867 personer i åldern . Av de skulder som ungdomar i åldern 15–hade registrerade hos utgjorde obetalda brottsskadestånd. Obetalda brottsskadestånd riskerar att bli en inkörsport till fortsatt skuldsättning och restföring. Det kan i sin tur medföra en ökad risk för fortsatt brottslighet och de ytterligare problem detta innebär i ett längre tidsperspektiv för såväl den enskilda individen som för samhället i stort. Utredningen om frivillig betalning av brottsskadestånd har haft i uppdrag att överväga förutsättningarna för att skapa ett särskilt system för frivillig betalning av brottsskadestånd. I uppdraget har ingått att föreslå hur betalningar kan administreras av en betalningsförmedlande funktion och hur en sådan funktion kan organiseras samt att föreslå de ändringar i lagstiftningen som utredningens förslag leder till. Inom ramen för detta uppdrag har utredningen även haft att bland annat särskilt överväga om alla brottsskadestånd ska betalas till det betalningsförmedlande organet och att bedöma omfattningen av ärenden som kan komma att hanteras inom ett särskilt system för betalning av brottsskadestånd. Behovet av ett system för frivillig betalning Enligt utredningen behövs det ett system som underlättar för de skadeståndsskyldiga som vill och kan göra rätt för sig. Systemet måste vara tydligt på så sätt att det ska vara enkelt att förstå hur betalning kan ske. Möjligheten att betala får inte göras beroende av att den skadeståndsskyldige och målsäganden har ytterligare kontakt med varandra och det får inte utgöra något hinder för den skadeståndsskyldige att uppgifter om målsäganden är sekretessbelagda. Även målsägandena har behov av ett system som innebär att de kan få sitt skadestånd på ett snabbt och smidigt sätt. För att ett system för frivillig betalning ska få genomslagskraft och utgöra ett i praktiken bra alternativ till att betalning av brottsskadestånd aktualiseras som ett verkställighetsärende hos är det också viktigt att den skadeståndsskyldige får dels information om systemet, dels en möjlighet att betala. Utredningens bedömning av antalet ärenden Det saknas statistik både över hur vanligt det är med brottsskadestånd och hur vanligt det är att skadeståndsskyldiga vill betala sina brottsskadestånd. Utredningen har därför efter att ha beaktat en del officiell statistik, uppgifter inhämtade från olika myndigheter samt resultaten från en egen undersökning av brottmål avgjorda vid och gjort en bedömning av hur vanligt det är med brottsskadestånd. Utredningen har gjort uppskattningen att det avgörs 17 000–18 000 brottmål vid landets tingsrätter i vilka skadestånd döms ut, att 19 700–21 600 personer därigenom blir skadeståndsskyldiga samt att 26 800–29 400 målsägande därigenom tillerkänns brottsskadestånd. Utöver dessa uppskattningar har vidare beaktats att det godkänns omkring 2 000 brottsskadestånd genom strafförelägganden samt att det även i begränsad omfattning förekommer att brottsskadestånd döms ut i tvistemål. Utredningen har utifrån denna bakgrund gjort bedömningen att det döms ut omkring 35 000 brottsskadestånd genom domar och strafförelägganden. Vad sedan gäller de skadeståndsskyldigas vilja och förmåga att betala frivilligt har utredningen tagit in uppgifter från som visar att lite av en grupp skade- ståndsskyldiga som fick en underrättelse med information om att det kommit in en ansökan om verkställighet riktad mot denne betalade utan att behövde vidta några verkställighetsåtgärder. Beträffande betalning av böter och avgifter till brottsofferfonden kan konstateras att av de lagakraftvunna domarna betalades fullt ut utan att några indrivningsåtgärder behövde vidtas. Utredningens bedömning är att ett system för frivillig betalning av brottsskadestånd skulle få förmedla betalningar motsvarande omkring en tredjedel av det av utredningen uppskattade årliga antalet utdömda brottsskadestånd, dvs. cirka 11 600 betalningar . Utredningens förslag till system för frivillig betalning av brottsskadestånd Utredningen har haft som utgångspunkt att det system som föreslås ska göra det så enkelt som möjligt för den som vill betala att göra det, som det ska vara enkelt för målsäganden att få betalt samt att systemet ska utgöra en service som tillhandahålls parterna. Systemets huvudsakliga uppgift ska med andra ord vara att skapa goda förutsättningar för genomförandet av frivilliga betalningar. Ambitionen har vidare varit att lägga fram ett förslag som kan utgöra en långsiktigt hållbar lösning på dagens problem. Med detta avses att utredningen valt att prioritera sådana lösningar som bedömts innebära mindre manuellt arbete för berörda myndigheter. Slutligen är utredningen av uppfattningen att ett system för frivillig betalning av brottsskadestånd bör omfatta samtliga brottsskadestånd oavsett om de dömts ut genom dom i brottmål eller tvistemål eller om de tagits upp i ett strafföreläggande och oavsett om målsäganden är en fysisk eller en juridisk person. Utredningen föreslår att den som genom en dom eller ett straffföreläggande döms att betala brottsskadestånd ska ha möjligheten att fullgöra sin skadeståndsskyldighet genom betalning till ett betalningsförmedlande organ. Information om detta ska skickas ut till den skadeståndsskyldige tillsammans med domen eller strafföreläggandet och således distribueras av landets domstolar, åklagarkamrar och . Den skadeståndsskyldige ska därvid informeras om det belopp som han eller hon ska betala för att fullgöra skadeståndsskyldigheten. Beloppet ska beräknas inklusive upplupen eventuell ränta fram till en angiven Enligt utredningen bör informationen presenteras för den skadeståndsskyldige i form av ett inbetalningskort och ett informationsblad. Det utgör ett tydligt och effektivt sätt att förmedla de uppgifter som ska lämnas. Samtliga betalningar enligt det föreslagna systemet ska anvisas till ett betalningsförmedlande organ som ska ha till uppgift att förmedla betalningarna till rätt målsägande. Endast betalningar som kommit in till organet inom efter den angivna sista betalningsdagen ska förmedlas. Sena betalningar ska återbetalas. Det ger systemet tydliga ramar och innebär att det blir enklare att undvika att systemet löper parallellt med ett eventuellt verkställighetsärende hos . En betalning som kommit in till det betalningsförmedlande organet i sådan tid att betalningen ska förmedlas ska anses ha skett till den målsägande som är berättigad till skadeståndet och således ha för den skadeståndsskyldige gentemot målsäganden befriande verkan upp till det belopp som betalats. Det betalningsförmedlande organet ska förmedla inkomna betalningar utan någon kontroll av om domen vunnit laga kraft eller strafföreläggandet godkänts. Organet ska dock aldrig förmedla ett större belopp till målsäganden än vad som motsvarar full betalning av brottsskadeståndet den dag som betalningen kom in till det betalningsförmedlande organet. Eventuella restposter ska om de uppgår till återbetalas till den som gjort betalningen. Restposter som uppgår till ska tillfalla brottsofferfonden. Det innebär att målsäganden aldrig blir överkompenserad och att den skadeståndsskyldige som huvudregel inte behöver betala för mycket. Även betalningar till det betalningsförmedlande organet som inte utgör full betalning av brottsskadeståndet ska förmedlas till målsäganden. Främst med tanke på de solidariska brottsskadestånden föreslås vidare att det betalningsförmedlande organet, om det kommer in flera betalningar avseende ett och samma brottsskadestånd, ska förmedla betalningarna i den ordning som de kommit in till organet men aldrig upp till mer än full betalning av brottsskadeståndet. I situationer då det betalningsförmedlande organet inte lyckas med att förmedla en betalning ska organet inte förvara pengarna . Det betalningsförmedlande organet ska istället, senast inom en viss bestämd tid och förutsatt att förutsättningar i övrigt föreligger, nedsätta pengarna hos en länsstyrelse enligt lagen (1927:56) om nedsättning av pengar hos myndighet. Därmed förlorar betalningen inte den verkan som inbetalningen till organet fört med sig. Utredningen föreslår att det införs en ny lag om förmedling av betalning av skadestånd på grund av brott. För att skydda känsliga uppgifter hos det betalningsförmedlande organet och, om nedsättning skett, hos föreslås vidare att det införs två nya bestämmelser i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). föreslås bli betalningsförmedlande organ Enligt utredningen bör det betalningsförmedlande organets uppgifter skötas av en statlig myndighet med allt vad det innebär i fråga om krav på medborgarinsyn, korrekt hantering och förutsebarhet. Då det är svårt att på förhand avgöra hur många som kommer att utnyttja möjligheten att betala genom det betalningsförmedlande organet är det vidare utredningens uppfattning att en redan befintlig myndighet bör anförtros uppgiften. Därigenom kan en del positiva samordningseffekter uppnås som organisationen kan bibehålla en viss flexibilitet. Utredningen föreslår att ges i uppdrag att agera betalningsförmedlande organ. har en naturlig roll i rättskedjan och de har vana av kontakter med såväl målsägande som skadeståndsskyldiga. arbete med brottsskadeersättningsärenden ger också myndigheten en naturlig koppling till frågor som rör brottsskadestånd. Det förslag som utredningen lägger fram kan genomföras på olika sätt. Utredningens intention har dock varit att förslaget bör genomföras utifrån ett långsiktigt hållbart perspektiv. Samtliga relevanta uppgifter om de brottsskadestånd som döms ut i domstol och som föreläggs misstänkta av åklagare finns normalt i dessa myndigheters datoriserade verksamhetsstöd. Utredningen anser därför att verksamhetsstöden bör utvecklas på ett sådant sätt att de inbetalningskort och informationsblad som ska skickas ut framställs inom ramen för dessa. De uppgifter som ligger till grund för den information som ska skickas ut kan därmed hämtas direkt ur dessa system. Vidare bör det betalningsförmedlande organet ha ett system som gör det möjligt att på elektronisk väg inhämta uppgifter om de brottsskadestånd som betalas till organet från dessa myndigheter. Att detta skulle vara tekniskt möjligt råder det enligt utredningen inga tvivel om, men det kommer att kräva ett ganska omfattande och kostsamt utvecklingsarbete. Utredningen är dock av uppfattningen att en inledande satsning på tekniken skulle medföra att parterna kommer att få bättre service, att mindre manuellt arbete behöver utföras hos berörda myndigheter samt att de löpande kostnaderna för systemet kan hållas lägre. Utredningens förslag innebär såväl initiala utvecklingskostnader som löpande kostnader för det betalningsförmedlande organets verksamhet m.m. Det har visat sig omöjligt att inom ramen för utredningens arbete göra en närmare uppskattning av utvecklingskostnaderna. Mycket av den utveckling som torde bli aktuell skulle dock kunna planeras och genomföras inom ramen för RIF-sam- arbetets kommande etapper. När det gäller kostnaderna för det betalningsförmedlande organets löpande verksamhet m.m. så är dessa bland annat beroende av hur många som utnyttjar det föreslagna systemet och vilka tekniska lösningar som utvecklas. Utredningen har dock, utifrån uppgifter som bland annat lämnat, gjort bedömningen att kostnaderna för verksamheten kommer att uppgå till i vart fall . Utredningen föreslår att dessa kostnader ska finansieras genom att avgiften enligt lagen (1994:419) om brottsofferfond görs om till en brottsofferavgift på , varvid som tidigare förs till brottsofferfonden och förs till finansieringen av det betalningsförmedlande organets verksamhet. Utredningen förslår därvid att det införs en ny lag om brottsofferavgift som ska ersätta lagen om brottsofferfond. Då utredningens förslag syftar till att underlätta för den som vill göra rätt för sig genom att betala ett brottsskadestånd hoppas utredningen också att förslaget kan bidra till att motverka onödiga restföringar hos och de andra negativa konsekvenser som detta kan ge upphov till för såväl enskilda individer som samhället i stort. lag (20xx:xx) om förmedling av betalning av skadestånd på grund av brott Härigenom föreskrivs följande. 1 § Den som genom dom eller strafföreläggande har blivit skyldig att betala skadestånd på grund av brott (brottsskadestånd) har möjlighet att fullgöra sin skadeståndsskyldighet genom att betala till ett betalningsförmedlande organ. Betalning till det betalningsförmedlande organet är frivillig. 2 § Den skadeståndsskyldige ska informeras om brottsskadeståndets storlek inklusive upplupen eventuell ränta beräknat efter en sista betalningsdag. Informationen ska lämnas som domen eller strafföreläggandet expedieras till den skadeståndsskyldige. Betalningen ska ha kommit in till det betalningsförmedlande organet senast efter den enligt första stycket angivna sista betalningsdagen. 3 § Det betalningsförmedlande organet ska förmedla betalningar som har kommit in till organet inom den tid som anges i 2 § andra stycket till den skadeståndsberättigade. En betalning som kommit in till det betalningsförmedlande organet inom den i första stycket angivna tiden ska anses ha skett till den skadeståndsberättigade. Betalningar som kommer in som anges i 2 § andra stycket ska återbetalas till den som gjort betalningen. 4 § Förmedling till den skadeståndsberättigade ska aldrig ske av ett större belopp än vad som motsvarar skadeståndsbeloppet inklusive upplupen eventuell ränta per den dag som betalningen kom in till det betalningsförmedlande organet. Om en betalning uppgår till ett större belopp än vad som ska förmedlas ska överskottet återbetalas till den som gjort betalningen. Om det kommer in flera betalningar avseende ett och samma brottsskadestånd ska betalningarna förmedlas till den skadeståndsberättigade i den ordning som de har kommit in till det betalningsförmedlande organet. Endast överskott som uppgår till ska återbetalas. Överskott som inte ska återbetalas tillfaller brottsofferfonden. 5 § Om det betalningsförmedlande organet inte kan förmedla en betalning inom viss bestämd tid ska pengarna nedsättas hos enligt lagen (1927:56) om nedsättning av pengar hos myndighet, om förutsättningar för nedsättning i övrigt föreligger. Pengarna ska anses nedsatta den dag de kom in till det betalningsförmedlande organet. 6 § Det betalningsförmedlande organets beslut får inte överklagas. 7 § Närmare föreskrifter om förmedlingen av brottsskadestånd enligt denna lag meddelas av regeringen. Denna lag träder i kraft . lag (20xx:xx) om brottsofferavgift 1 § Den som döms för ett eller flera brott ska, om fängelse ingår i straffskalan för något av brotten, i domen åläggas att betala en brottsofferavgift på . Detsamma gäller när fråga om ansvar för brott tas upp av åklagare genom strafföreläggande. Brottsofferavgift ska inte tas ut om påföljdseftergift meddelas. 2 § Bestämmelserna i 35 kap. 7 § om bortfallande av böter gäller även brottsofferavgift enligt denna lag. 3 § Av varje brottsofferavgift ska föras till en brottsofferfond och till den myndighet som regeringen enligt lagen (20xx:xx) om förmedling av betalning av skadestånd på grund av brott utsett till betalningsförmedlande organ. 4 § Brottsofferfondens medel ska, enligt de föreskrifter som regeringen bestämmer, användas för verksamhet som gagnar brottsoffer.