sou · GYB38 · 2010-02-04 00:00:00 — Miljöövervakningen ska beskriva tillståndet i miljön, bedöma hotbilder, lämna underlag för åtgärder, följa upp beslutade åtgärder samt ge underlag för analys av olika utsläppskällors nationella och internationella miljöpåverkan. Miljöövervakningens resultat ger även underlag till den internationella rapportering om tillståndet i miljön som krävs enligt flera EG-direktiv och internationella överenskommelser (se nästa avsnitt). Resultaten utgör även underlag till officiell statistik. har ansvaret för den nationella miljöövervakningen. Den är indelad i tio s.k. programområden: luft, kust och hav, sötvatten, skog, jordbruksmark, våtmark, fjäll, landskap, miljögifter och hälsorelaterad övervakning. Utöver dessa programområden finns övergripande verksamhetsstödjande funktioner som t.ex. datavärdskap, utveckling och utvärdering. Den nationella miljöövervakningen utförs av universitet, högskolor, andra myndigheter och miljökonsulter på uppdrag av och med medel ur anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. (ap. har byggt upp ett kvalitetssystem för miljöövervakningen som bl.a. ska garantera enhetliga metoder och genomförande och god tillgänglighet till data och resultat. Den nationella miljöövervakningen är utformad så att resultat från olika delar (programområden) ska kunna jämföras och sammanställas för att ge en heltäckande bild av miljöns förändringar. Kvalitetssystemet för den nationella miljöövervakningen styr i stora delar även den regionala miljöövervakningen, främst genom metodhandledning. Den styrande verkan förstärks genom att anslaget för miljöövervakning delvis finansierar den regionala miljöövervakningen. Ett villkor för denna finansiering är att nationella metoder och datalagringssystem används även regionalt. anser att miljöövervakningen av vatten och hav bör hållas samman med övrig miljöövervakning och ligga kvar Berörd verksamhet inom andra myndigheter på Naturvårdsverket.18 En sådan ordning skulle dock, enligt utredningen, innebära att den nya myndigheten skulle sakna viktiga miljödata som behövs för att följa upp de miljökvalitetsmål som den nya myndigheten föreslås ha ett ansvar för – jämför det cykliska förlopp som beskrivs i kapitel 2 och som utgör grunden för myndighetens uppdrag. Som ansvarig myndighet för både vattendirektivet och det direktivet är det väsentligt att myndigheten kan styra den övervakning som sker i sötvatten och hav och anpassa den till direktivens krav. Miljöövervakning är också en del av samarbetet inom Ospar och Helcom, där det nya myndigheten bör ha en tydlig roll. Utredningen föreslår därför att ansvaret för miljöövervakning i både sötvatten och hav skiljs från och blir en del av den nya myndighetens verksamhet. och den nya myndigheten bör dock utveckla ett nära samarbete eftersom miljötillståndet i vattnet påverkas av miljötillståndet på land och i luften. bör behålla ett sammanhållande och övergripande ansvar för den svenska miljöövervakningen och ansvara för att utveckla gemensamma rutiner för kvalitetssäkring. Den nya myndigheten tar med utredningens förslag över rollen att i samverkan med producera den årliga rapporten om miljötillståndet i havsmiljön, senast Havet 2009.19 Tabell 4.11 redovisade kostnader för miljöövervakning i sötvatten och hav. Anslag inom utgiftsområde 20, kostnader kostnadsnivå a Av beräknad del av ap. 1 som använts för miljöövervakning i sötvatten och hav. Källa: svar till utredningen , dnr M 2009:01/2009/6. Extra medel, , tillfördes 2008-2009 anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. för havsmiljöövervakning.20 I statsbudgeten anges att 18Naturvårdsverkets svar till utredningen , dnr M 2009:01/6. 19Havet 2009 – om miljötillståndet i svenska havsområden. 20Förslag till statsbudget , prop. 2006/07:1. Berörd verksamhet inom andra myndigheter 2010-2012 överförs från anslaget 1:12 Havsmiljö till anslaget 1:2 Den nya myndigheten föreslås få rätt att disponera delar av anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. Skälet till att en överföring av medel från miljöövervakningsanslaget till ett annat anslag inte föreslås är att bör kunna följa utvecklingen av de totala kostnaderna för miljöövervakning. En förutsättning för att den nya myndigheten ska kunna disponera en del av miljöövervakningsanslaget för miljöövervakning i sötvatten och hav är att regeringen gör en uppdelning av det som är anslagspost 1 (miljöövervakning). Det innebär en förändring av roll eftersom det är rådet som fördelar medlen till miljöövervakning. Utredningen ansluter sig därvid till förslag från både Utredningen om Naturvårdsverket22 och Utredningen om miljömålssystemet23 att ta bort beslutanderätten för miljöövervakningsmedel från . Tabell 4.12 Förslag till finansiering av miljöövervakning i sötvatten och hav. Överföringar mellan anslag och ändringar av dispositionsrätt inom utgiftsområde 20 kostnadsnivå() -4,2 -70,6 a Beloppet förs till en ny anslagspost, inom anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m., som den nya myndigheten får disponera. Utredningens förslag: Ansvaret för rapportering till EU och internationella organ som avser havs- och vattenmiljö ska ingå i den nya myndigheten. har ansvar för internationell rapportering av miljötillstånd, utsläpp, belastning, vidtagna åtgärder och hur lagstiftning implementeras. Verksamheten bedrivs inom fyra programområden: luft, avfall, farliga ämnen och vatten. 21Förslag till statsbudget , prop. 2009/10:1. Berörd verksamhet inom andra myndigheter används internationellt främst inom konventions- och EU-sam- arbetet. Nationellt är miljömålsuppföljning och officiell statistik viktiga avnämare. Arbetet med att ta fram, kvalitetssäkra och utveckla data sker genom uppdragsverksamhet. har ett ramavtal med (Svenska MiljöEmissionsData) som sträcker sig . är ett konsortium som består av IVL , (), () och (). utför nästan allt arbete kopplat till utsläppsrapportering åt . Omfattande rapportering sker till Helcom, Ospar och Europeiska miljöbyrån EEA. Bland annat rapporteras belastning av näringsämnen och metaller via flodmynningar och utsläpp från punktkällor. rapporterar även till Europeiska kommissionen enligt flera direktiv och till internationella konventioner och organisationer. I flera fall rör rapporteringen inte bara hav och vatten utan flera andra frågor. Tabell 4.13 redovisade kostnader för internationell rapportering. Anslag inom utgiftsområde 20, kostnader kostnadsnivå a Av beräknad del av ap. 8 som använts till internationell rapportering avseende havs- och vattenmiljön. Källa: svar till utredningen , dnr M 2009:01/2009/6. Det finns vissa fördelar med att låta denna verksamhet vara kvar samlat hos . I hög utsträckning används data som lämnas i miljörapporter från företag och miljödata från punktkällor. Denna inrapportering sker samlat för alla fyra programområdena. bedömning är att samarbetet med andra myndigheter, kommuner och branschorganisationer underlättas om rapporteringen finns samlad i en myndighet.24 I enlighet med utredningens förslag att miljömålsansvaret och ansvaret för miljöövervakning som rör hav och vatten ska ingå i 24 svar till utredningen , dnr M 2009:01/6. Berörd verksamhet inom andra myndigheter den nya myndigheten bör dock även ansvaret för internationell rapportering såvitt avser havs- och vattenmiljön ingå i den nya myndigheten. Det finns stora fördelar med att hålla ihop denna verksamhet eftersom det är samma data som används. Exempelvis används de beräkningar av belastning av näringsämnen som görs inom ramen för internationell rapportering till Helcom och Ospar även i den nationella uppföljningen av miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. I många sammanhang krävs rapportering både om luft- och vattenutsläpp. I sådana fall bör den nya myndigheten och samarbeta och komma överens om hur ansvaret ska fördelas och vilka rutiner som ska gälla. Den nya myndigheten föreslås få rätt att disponera delar av anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m., se förklaring i föregående avsnitt om miljöövervakning. Tabell 4.14 Förslag till finansiering av internationell rapportering. Överföringar mellan anslag inom utgiftsområde 20 kostnadsnivå () vakning m.m. nya myndigheten -1,0 -8,0 a Beloppet förs till en ny anslagspost inom anslaget, 1:2 Miljöövervakning m.m., som den nya myndigheten får disponera. Utredningens förslag: Den nya myndigheten ska identifiera forskningsbehov, ta fram underlag till utlysningar av forskningsbidrag och beställningar av forskning samt ta hand om de forskningsresultat som rör havs- och vattenmiljön. Resurser för denna uppgift föreslås överföras från till den nya myndighetens förvaltningsanslag. ska baserat på de forskningsbehov den nya myndigheten identifierar finansiera, inom det utrymme som regeringen anger, forskning som rör havs- och vattenmiljön. ska ansvara för utlysningar av forskningsbidrag, vetenskaplig och relevansmässig granskning av ansökningar, uppföljning och utvärdering av forskningen samt för forskningskommunikation. Berörd verksamhet inom andra myndigheter verksamhet avseende finansiering av miljöforskning bedrivs samordnat inom myndigheten med gemensamma rutiner. Den största satsningen som rör hav och vatten är ett internationellt forskningsprogram för , BONUS. Dessutom finansieras forskning om marin försurning, akvatiska bedömningsgrunder, vattenkraft, dioxiner och digital bildanalys. finansierar även ett forskningsprogram om adaptiv förvaltning av vilt och fisk, delvis med medel ur Viltvårdsfonden (jaktkortsavgifter), och två forskningsprojekt om syresättning av havsbottnar, med medel ur havsmiljöanslaget. Tabell 4.15 redovisade kostnader för forskning som rör hav och vatten. Anslag inom utgiftsområde 20, kostnader kostnadsnivå b Avser kostnaderna för två forskningsprojekt om syresättning av havsbottnar som pågår 2008-2010. Källa: svar till utredningen , dnr M 2009:01/2009/6. har i hög grad integrerat forskningsfrågorna med den övriga verksamheten på avdelningar och enheter. De uppgifter om årsarbetskrafter och kostnader för forskning som belastar anslaget 1:1 i redovisning rör främst forskningsadministration, dvs. utlysningar av forskningsbidrag, vetenskaplig granskning av ansökningar, uppföljning och utvärdering samt forskningskommunikation. Av anslaget 1:5 Miljöforskning användes 2008 till forskning som rör hav och vatten.25 Delar av anslaget 1:12 Havsmiljö används för finansiering av forsknings- och utvecklingsprojekt, t.ex. ovan nämnda forskningsprojekt om syresättning av havsbottnar. Det kan övervägas att överföra de medel som används till finansiera forskning från anslaget 1:12 Havsmiljö till anslaget 1:5 Miljöforskning för att garantera att vedertagna rutiner för forskningsfinansiering används, 25 svar till utredningen , dnr M 2009:01/6. SOU 2010:8 Berörd verksamhet inom andra myndigheter t.ex. konkurrensutsättning och vetenskaplig granskning av inkomna ansökningar. För att inte splittra resurser och kompetens föreslås behålla det administrativa ansvaret för anslaget 1:5 Miljöforskning. Anslaget för miljöforskning föreslås även fortsättningsvis i sin helhet disponeras av , men som villkor bör regeringen ange hur stor del som ska användas till forskning som rör havs- och vattenmiljön. Vilken inriktning forskningen ges bör baseras på de forskningsbehov som den nya myndigheten identifierar. Det är viktigt att den nya myndigheten får tillgång till forskning som bedrivs på universitet och högskolor. Former bör utvecklas av de bägge myndigheterna för gemensam planering och beredning av forskning. Ett skäl för att inte låta ansvaret för beslut om bidrag till forskning ingå i den nya myndigheten är att detta ansvar skulle komma i konflikt med den forskningsutförande verksamhet som finns vid laboratorier och som föreslås ingå i den nya myndigheten. Det är mindre lämpligt att samma myndighet som beslutar om forskningsbidrag har forskare inom myndigheten som potentiellt skulle kunna söka och ta emot bidragen. Tabell 4.16 Förslag till finansiering av forskningssamordning vid den nya myndigheten. Överföringar mellan anslag inom utgiftsområde 20 () -0,6a a Av utredningen uppskattat behov (motsvarande 1 årsarbetskraft) för den nya myndigheten för att kunna samarbeta med om finansiering av forskning som rör havs- och vattenmiljön. Berörd verksamhet inom andra myndigheter Prövning och tillsyn enligt av verksamhet som kan påverka vatten- eller havsmiljön Utredningens förslag: Den nya myndigheten ska ansvara för den centrala tillsynsvägledningen enligt inom följande områden: -kommunala reningsverk och enskilda avlopp Den nya myndigheten ska stödja med expertkunskap vad avser vatten- och havsmiljön när verket företräder det allmänna miljöintresset i domstol. Många verksamheter som påverkar vattenmiljön ger också påverkan på land eller utsläpp till luft vilket försvårar en uppdelning av ansvaret mellan och den nya myndigheten. har det centrala ansvaret för tillsynsvägledning när det gäller tillämpningen av och EG-förordningar inom tillämpningsområde.26 Den del av som tydligast rör vatten är 11 kap. om vattenverksamhet. 1.uppförande, ändring, lagning och utrivning av dammar eller andra anläggningar i vattenområden, fyllning och pålning i vattenområden, bortledande av vatten från eller grävning, sprängning och rensning i vattenområden samt andra åtgärder i vattenområden om åtgärden syftar till att förändra vattnets djup eller läge, 2.bortledande av grundvatten och utförande av anläggningar för detta, 3.tillförsel av vatten för att öka grundvattenmängden samt utförande av anläggningar och åtgärder för detta, samt Bestämmelserna om vattenverksamhet tillämpas ofta tillsammans med bestämmelserna i 9 kap. om miljöfarlig verksamhet. Trots att prövning och tillsyn i det enskilda fallet ofta kommer 26 Förordning (1998:900) om tillsyn enligt . Berörd verksamhet inom andra myndigheter att röra fler bestämmelser än de som reglerar vattenverksamhet bör ansvaret för den centrala tillsynsvägledningen för vattenverksamhet ingå i den nya myndighetens verksamhet. Frågor om markavvattning bör dock undantas eftersom de har en stark koppling till landmiljön och till jord- och skogsbrukets markanvändning. Med ansvaret för vattenverksamhet följer även ett ansvar för vindkraftanläggningar i vattenområden eftersom dessa är prövningspliktiga såväl enligt 9 kap. om vattenverksamhet som 11 kap. om miljöfarlig verksamhet. Miljödomstolen kan dock i ett sammanhang pröva en planerad anläggning, med stöd av 21 kap. 3 § . Tabell 4.17 redovisade kostnader för central tillsynsvägledning m.m. enligt relaterat till havs- och vattenmiljön. Anslag inom utgiftsområde 20, kostnader kostnadsnivå Källa: svar till utredningen , dnr M 2009:01/2009/6. Ett annat område i som rör vatten är bestämmelserna om vattenskyddsområden. Dessa inrättas av eller kommunen med stöd av 7 kap. 21 och 22 §§ . Syftet med ett vattenskyddsområde är att skydda en grund- eller ytvattentäkt som utnyttjas eller kan komma utnyttjas för vattentäkt. Den nya myndigheten bör ta över tillsynsvägledande uppgifter rörande vattenskyddsområden. Det är främst länsstyrelser och kommuner som behöver vägledning för att fastställa vattenskyddsområden och utföra tillsyn av dessa. En ytterligare verksamhet som utredningen har övervägt är om den nya myndigheten ska ha ett vägledande ansvar för prövning och tillsyn av utsläpp av avloppsvatten. Detta är en del av det som anges som miljöfarlig verksamhet enligt 9 kap. . Det finns goda skäl att hålla ihop vägledningsansvaret för miljöfarlig verksamhet och inte splittra det på två myndigheter. är utsläpp av avloppsvatten en viktig orsak till övergödningen av haven. Den nya myndigheten bör därför ansvara för frågor som rör kommunala reningsverk och enskilda avlopp. I frågor som rör Berörd verksamhet inom andra myndigheter prövning och tillsyn av andra industriverksamheter där utsläpp av avloppsvatten sker bör ansvaret ligga kvar på Andra prövnings- och tillsynsfrågor som utredningen identifierat men inte tagit ställning till om de bör bli en del av den nya myndighetens vägledningsansvar är bränslen, buller, marint avfall och bekämpningsmedel som påverkar vattenmiljön. Det behöver utredas närmare hur gränsdragningen i dessa frågor bäst görs mellan och den nya myndigheten. Utredningen föreslår att regeringen beslutar att uppdra åt och den nya myndigheten att föreslå ansvarig myndighet. Utredningen har även övervägt var ansvaret bör ligga vad gäller strandskyddet, men funnit att det främst rör verksamheter på land och att syftet är att främja det rörliga friluftslivet. bör därför även fortsättningsvis ha ansvar för strandskyddsfrågor. Den nya myndigheten bör stödja med expertkunskap i ärenden som rör havs- och vattenmiljön när verket företräder det allmänna miljöintresset som part i domstol. Tabell 4.18 Förslag till finansiering av central tillsynsvägledning m.m. enligt . Överföringar mellan anslag inom utgiftsområde 20 kostnadsläge () -2,9a a Beloppet är en uppskattning av kostnaderna för den verksamhet som föreslås ingå i den nya myndigheten, baserat på svar till utredningen. Skillnaden mellan angivet belopp i tabell 4.17 och i denna tabell beror på att vissa vattenrelaterade miljöbalksfrågor inte föreslås ingå i den nya myndigheten, t.ex. strandskyddsärenden. Utredningens förslag: I den nya myndigheten ska ingå en motsvarighet till stödjande funktioner som finns inom , som juridik, miljöekonomi, utvärdering samt samordning av internationell projektverksamhet. har en miljöjuridisk enhet som ger juridiskt stöd till arbetet med vattenförvaltning (föreskrifter och tillsynsvägledning), skydd i sötvatten (Natura 2000-prövningar och vägledning), Berörd verksamhet inom andra myndigheter havsmiljöarbetet (utveckling av direktivet, regler och vägledning rörande fiske i skyddade områden, prövningar och vägledning reservat och Natura 2000-områden, stöd till BSAP). Enheten ger också stöd till arbetet med ett antal internationella konventioner (UNCLOS, MARPOL, Helsingsforskonventionen, Osparkonventionen, m.fl.) samt några regeringsuppdrag . Omfattningen av detta juridiska stöd är 2,5 årsarbetskrafter motsvarande . Ett juridiskt stöd i minst denna omfattning bör ingå i den nya myndigheten. Tabell 4.19 redovisade kostnader för stödjande funktioner. Anslag inom utgiftsområde 20, kostnader kostnadsnivå Källa: svar till utredningen , dnr M 2009:01/2009/6. En annan stödjande funktion inom utgörs av miljöekonomi. Under 2008-2009 har den miljöekonomiska funktionen lagt förhållandevis mycket resurser på vattenfrågor till följd av ett regeringsuppdrag om avgiftssystem för bättre vattenkvalitet och ett om avgiftssystem för minskad övergödning. I genomsnitt användes 3,1 årsarbetskrafter . anger i sitt svar till utredningen att behovet av miljöekonomiskt stöd kommer att återgå till normalnivån 0,5 årsarbetskrafter . Utredningen gör dock bedömningen att ekonomiska styrmedel även fortsättningsvis kommer att vara en väsentlig del av vatten- och havsmiljöförvaltningen, och att 2 årsarbetskrafter motsvarande är en mer rimlig nivå. har också en funktion för utvärdering av insatta åtgärder och en funktion för samordning av internationell projektverksamhet rörande hav och vatten. Omfattningen av det stöd som rör hav och vatten var sammanlagt 0,7 årsarbetskrafter motsvarande . Stödjande funktioner inom beskrivna områden bör ingå i minst denna omfattning i den nya myndigheten. Berörd verksamhet inom andra myndigheter Tabell 4.20 Förslag till finansiering av stödjande funktioner. Överföringar mellan anslag inom utgiftsområde 20 kostnadsnivå () -3,1 Källa: svar till utredningen , dnr M 2009:01/2009/6. Utredningens förslag: Den nya myndighetens OH-kostnader för verksamheter som tas över från finansieras genom en överföring av från anslaget 1:1 till den nya myndighetens förvaltningsanslag. har beräknat OH-kostnaderna till av verkets totala förvaltningskostnader (motsvarar påslag). Det innebär att ytterligare 9,6 miljoner bör föras över från förvaltningsanslag 1:1 till den nya myndighetens förvaltningsanslag för att täcka den nya myndighetens OH- kostnader. Tabell 4.21 Beräkning av OH-kostnader () OH (+42 %) Berörd verksamhet inom andra myndigheter Uppgifter som har bedömt kan tillkomma (2010-2012) redovisade till regeringen en analys av resursbehoven för det kommande arbetet med det direktivet.27 Slutsatsen var att det för kommer att krävas ytterligare 5-7 årsarbetskrafter vid den samordnande myndigheten (läs den nya myndigheten) och därutöver för perioden som helhet för utredningsarbete (vid många olika myndigheter). I svar till utredningen anges att följande arbetsuppgifter förutses (), men det är för utredningen inte helt klart vad som är fortsättning av befintligt arbete och vad som är helt nya arbetsuppgifter: och samordna nationellt såväl som internationellt. Delta i övergripande EU-kommittologin. Delta i arbetsgrupper. Ta fram föreskrifter, handböcker m.m. Ta fram/sammanställa nationella bedömningsgrunder anpassade till direktivet. Utarbeta en strategisk plan för samordning mellan direktiv och konventioner, främst det direktivet, vattendirektivet, art- och habitatdirektivet, EU:s maritima strategi och Helcoms aktionsplan för . bedömer även att det behövs omfattande insatser inom vattenförvaltningen den kommande treårsperioden. Det handlar om att revidera och ta fram nya föreskrifter, ta fram ny vägledning bl.a. om miljökvalitetsnormer, samordna de beslutade åtgärdsprogrammen, samordna vattenåtgärderna med klimatarbetet och andra EG-direktiv och medverka till att genomföra flera av åtgärderna i åtgärdsprogrammen. har inte beräknat hur stora resurser som kommer att krävas, men uppger för utredningen att det troligen handlar om flera årsarbetskrafter. 27 Redovisning av regeringsuppdrag 14 i regleringsbrev 2009 om Ramdirektivet om en marin strategi 2008/56/EC. M2009/1866/Na. Berörd verksamhet inom andra myndigheter Utredningen har inte närmare kunnat beräkna omfattningen i årsarbetskrafter eller kostnadstermer av eventuella tillkommande uppgifter för den nya myndigheten enligt bedömning, och har därför avstått från att lägga förslag. Summering av anslagsöverföringar från Anslaget 1:12 Havsmiljö föreslås upphöra. Förvaltningsanslaget för den nya myndigheten inkluderar medel som den nya myndigheten kan använda dels till löner, dels till för att beställa underlag från andra myndigheter och för att finansiera olika projekt. Ett nytt sakanslag för hav/vatten föreslås. Den nya myndigheten föreslås även disponera medel ur anslaget 1:2 Miljöövervakning m.m. och anslaget 1:3 Åtgärder för biologisk mångfald. Förslagen innebär en viss förstärkning av förvaltningsanslaget för den nya myndigheten på bekostnad av sakanslagen. Detta ansluter till vad Utredningen om föreslog.28 Överföringen av från anslaget 1:1 till förvaltningsanslaget för den nya myndigheten motsvarar uppskattningsvis 40-45 årsarbetskrafter. Tabell 4.22 Summering av förslag till finansiering av verksamhet som bedrivs vid och som föreslås ingå i den nya myndigheten. Överföringar mellan anslag och ändringar av dispositionsrätt inom utgiftsområde 20 kostnadsnivå () -32,4 -83,1 -266,0 -284,8 -666,3 är den statliga förvaltningsmyndighet som har ansvar för bevarande och nyttjande av fiskresurser.29 Myndigheten lyder under och hade 2009 cirka 29Förordning (2007:1045) med instruktion för . Berörd verksamhet inom andra myndigheter 360 årsarbetskrafter (323 årsarbetskrafter ) fördelade på tretton arbetsställen i . Huvudkontoret ligger i . EU:s gemensamma fiskeripolitik reglerar i stor omfattning det svenska fisket och präglar således i hög grad verksamhet. Verket tar fram underlag för svenska ställningstaganden och medverkar i genomförandet av denna politik samt i det internationella arbetet med fiskefrågor och förhandlingar. Verket bereder förslag till ny lagstiftning, tar fram föreskrifter och långsiktiga förvaltningsplaner för att säkerställa ett ekologiskt hållbart och miljöanpassat fiske och vattenbruk. har ett övergripande ansvar för den svenska fiskerikontrollen.