sou · GYB375 · 2010-11-10 00:00:00 — ge råd och stöd när det gäller att anpassa, utveckla och förnya utbildningsutbudet och innehållet i yrkesutbild- ningen så att den motsvarar den kompetens som efterfrågas på arbetsmarknaden, bistå i arbetet med att utveckla examensmål och att ge exempel på uppgifter och bedömning av gymnasiearbeten, bistå vid bedömningen av ansökningar om särskilda varianter inom nationella program och riksrekryterande utbild- ningar vad avser efterfrågan på arbetsmarknaden av de kvalifika- tioner som utbildningarna avses leda till, bistå med underlag till informationsmaterial som vänder sig till elever har utsett representanter till respektive råd, som nominerats av bransch-, arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer inom det yrkes- områden som programmet utbildar för. Råden ska i sitt arbete även inhämta synpunkter från elever. Råden ska även ta del av erfaren- heter som vunnits genom arbetet i vår Kommitté och ta del av Arbets- förmedlingens erfarenheter inom området. har gjort en första återrapportering av arbetet i de nationella råden för yrkesprogrammen . Av åter- rapporteringen framgår på vilket sätt råden arbetat för att öka arbetsmarknadsrelevansen i yrkesutbildningen samt hur arbetet i övrigt har bedrivits och hur råden bemannats. Därefter ska Skol- verket återrapportera resultatet av arbetet i de nationella programråden för yrkesutbildning. Eftersom rådens första möten ägde rum finns än så länge inte så mycket erfarenheter av dess verksamhet men en stor potential. Rådens arbete blir initialt starkt inriktade på den reformerade gymnasieskolan . Regeringen avser att återkomma angående rådens långsiktiga arbete. Det gäller t.ex. uppgifter och återrapportering avseende: analys av tillgång och kvalitet på det arbetsplatsförlagda lärandet, analys av elevernas etablering på arbetsmarknaden, följa utvecklingen inom yrkesområdet och bistå i arbete med att skapa förutsättningar för utbildning inom nya yrken. Verksamhet inom lärlingskommitténs område 2010 Såväl nationella lärlingskommittén (jfr, vårt första delbetänkande, SOU 2009: 85) som den särskilde utredaren(2010:19) bedömer att de nationella programråden kan spela en viktig roll när det gäller att utveckla och stärka lärlingsutbildningens kvalitet. 3Lärlingar på den framtida arbetsmarknaden 3.1Ungas etablering på arbetsmarknaden Gymnasieskolans grundläggande utbildning spelar en viktig roll som bas för arbetskraftsförsörjningen på nationell, regional och lokal nivå och hur utbildningen utformas är viktigt när det gäller ungdomars möjligheter att etablera sig på arbetsmarknaden. Den initiala arbetslösheten bland ungdomar är hög i jämfört med våra nordiska grannländer. Vi vill ge en bild av forskningsläget samt om syn på den svenska yrkesutbildningens anpassning till arbetsmarknaden. 3.1.1Varför är den svenska ungdomsarbetslösheten så hög? har i rapporten är den svenska ungdomsarbetslösheten så hög? (2009/6) analy- serat den svenska ungdomsarbetslöshetens utveckling och diskuterar möjliga förklaringar till varför svenska ungdomar i ett internatio- nellt perspektiv står för en ovanligt stor, och ökande, andel av den totala arbetslösheten. (2008) listar den höga svenska ung- domsarbetslösheten som en av de stora utmaningarna för den svenska ekonomin. Medan den totala arbetslösheten är i samma storleksordning som genomsnitt är andelen ungdomar som är arbetslösa bland de absolut högsta inom . Det är svårt att bedöma i vilken utsträckning arbetsgivares efter- frågan på ungdomar minskat på grund av strukturomvandling. Den begränsade forskning som finns att tillgå tyder dock på att strukturomvandlingen inte systematiskt missgynnat ungdomar i någon betydande omfattning (se m.fl., 2007). Lärlingar på den framtida arbetsmarknaden Om den ökade relativa ungdomsarbetslösheten beror på att ungdomars produktivitet har sjunkit bör därför förklaringarna i huvudsak kunna sökas inom skolväsendet. (2008) pekar t.ex. på de delvis blygsamma svenska resultaten i de s.k. PISA- undersökningarna av 15-åringars skolresultat som en delförklaring till den höga svenska ungdomsarbetslösheten. Tolkningen känns dock relativt långsökt givet att , som haft en liknande utveckling som , visar upp magnifika resultat i samma undersökningar. Inget tyder heller på att det skett en förändring av kvalitén i som är så dramatisk att den kan vara någon avgörande förklaring till en förändrad arbetsmarknadssituation. Det finns inte heller någon direkt evidens som tyder på att gymnasieskolans innehåll skulle ha försämrats dramatiskt . I Ungdomars väg från skola till arbetsliv – nordiska erfaren- heter(2008) visar /Panican att förhållandena för ung- domar skiljer sig ganska mycket åt mellan de nordiska länderna. I främst och har unga mycket goda etablerings- villkor på arbetsmarknaden också vid en utomnordisk jämförelse. och har däremot höga arbetslöshetstal och betydligt lägre sysselsättningsgrad även vid en bredare internationell jämförelse. hamnar någonstans mitt emellan med betydligt gynnsammare villkor för unga på arbetsmarknaden än i och . Den relativa ungdomsarbetslösheten, dvs. ungdomars arbetslöshet jäm- fört med arbetslösheten för medelålders och äldre, har generellt ökat i industriländer . I genomsnitt lämnar av ungdomarna i medlemsländer skolan utan att ha full- bordat en utbildning på gymnasial nivå. Unga har jämfört med medelålders på arbetsmarknaden en konkurrensnackdel genom att de har mindre erfarenhet och därmed allt annat lika lägre förväntad produktivitet. 3.1.2Yrkesutbildningens anpassning till arbetslivet En viktig faktor som ofta påtalas i studier om ungdomars etablerings- villkor på arbetsmarknaden handlar om utbildning. Utbildningskraven har generellt sett trissats upp och ofullständig gymnasieutbildning resulterar i stora problem vid övergång från skola till arbetsliv. Det framhålls därför som betydelsefullt att andelen som fullföljer och fullbordar en utbildning på gymnasienivå ökar, något som också har skett i de flesta länder. Flera internationella studier har visat att Lärlingar på den framtida arbetsmarknaden arbetsmarknadsutvecklingen med allt starkare utbildningskrav och ökade krav på företagsspecifik och social kompetens har varit särskilt ogynnsam för ungdomar med deras begränsade erfarenheter av såväl arbetslivet som livet i övrigt (World Employment Report, 1998). talar andra faktorer för att ungdomar borde få lättare att hävda sig på den nya arbetsmarknaden. Ingen tidigare generation har varit lika välutbildad, berest och språkkunnig. Den nya informationsteknologins inflytande i samhället borde stärka yngres position jämfört med de äldres på arbetsmarknaden. Dessutom har de årskullar som trätt in på arbets- marknaden varit relativt små, vilket borde ha förbättrat deras möjligheter. Det gäller främst frågan om utbild- ningssystemets betydelse i sammanhanget. En yrkesorienterad och arbetslivsnära utbildning kan bidra till att stärka ungas konkur- rensmöjligheter jämfört med medelålders och äldre, dvs. till att minska den förväntade produktivitetsskillnaden. En yrkesutbildning i lärlingsliknande former anses ofta också kunna minska antalet studiemisslyckanden och förbättra genomströmningen, vilket i förlängningen minskar ungdomsarbetslöshetens absoluta och relativa omfattning. I , och är utbildningen integrerad, dvs. teoretiska och yrkesorienterade utbildningsvägar samlas i en utbildningsorganisation. I de båda andra nordiska länderna utgör studie- och yrkes- förberedande utbildning fristående skolformer. Skillnaderna är också betydande när det gäller organiseringen av yrkesutbildningen. I , på och i har merparten av yrkesutbildningen inslag av lärlingsutbildning. Lärlingskontrakten regleras via kollek- tivavtal och lärlingarna får lön . Även i förekommer lärlingsutbildning som regleras via särskilda avtal gällande anställningsförhållanden och löner. Att lära sig ett yrke är inte bara att lära sig det som yrket formellt består av. Det innebär också att bli medlem av en praxis- gemenskap, som till stor del är socialt konstruerad och att tillägna sig en yrkesidentitet. menar att det räcker inte med några veckors APU, varför den lärlingsutbildning som implementeras ska innehåller ungefär halva tiden i arbete. I kom- mitténs företagsundersökningar är också företagen eniga om att lärlingsförsökets omfattning av praktik är optimal för att en elev ska hinna lära sig tillräckligt. Diskussionen om teorins plats i yrkesutbildningen är enligt /Panican en central fråga i en förklaring av den yrkes- Lärlingar på den framtida arbetsmarknaden förberedande utbildningens problem. Inom svensk forskning om yrkesbaserat lärande har en slags tredje ståndpunkt formulerats mellan nuvarande yrkesförberedande program och klassisk lärlings- utbildning. Den pågående yrkesutbildningen kritiseras för att vara alltför förankrad i skolkulturen och alltför teoretisk (Höghielm 2008). Lärarna har en mental bild av hur lärare ska uppträda från sin egen skoltid och är alltför lite handledare. I ivern att anpassa utbild- ningen till högskolebehörighet, har utbildningsplaneringen dess- utom släppt på den relativt nära anknytning till arbetslivet som en gång funnits. Man närmar sig nu arbetslivet genom att se efter var praktiken kan passa in i de teoretiskt inriktade kurserna som skolan har. Att så stor andel elever inte lyckats få slutbetyg på de yrkesför- beredande programmen kan bero just på det här innehållet och den här pedagogiken. Den teori som behövs borde i högre grad utgå från praktiken. Det vill säga handla om hur praktiken kan förklaras med hjälp av teoretiska kurser? När yrkesbaserat lärande tillämpas står yrkesutövningen i fokus och bestämmer när skolan lämpligen ska tillhandahålla teorikurser, inte bara yrkesteori utan även kärn- ämnen. Det innebär bland annat att näringslivets inflytande över utbildningen måste öka och yrkesutbildningen avskolifieras. drar slutsatsen att frågan om ung- domsarbetslösheten borde fokuseras mer på hur gymnasieskolan är uppbyggd. I sin rapport till (2009) delar han den kritik som framförts av bl.a. (2008) att brister i den svenska yrkesutbildningen kan minska tillgången på kontakter med arbetsgivare och därmed försvåra övergången mellan skola och arbete. Övergången mellan gymnasiet och arbetslivet blir inte så smidig eftersom gymnasieskolan är ganska teoretisk. efterlyser därför fler arbetsplatsplaceringar i gymnasiet. Ett lär- lingssystem vore det tydligaste alternativet, men han menar också att de yrkesinriktade program som finns kunde ha en större del av undervisningen förlagd till arbetsplatser. När gymnasieskolan blev mer teoretisk hoppade fler elever av . Och bland dessa av- hoppare, menar , finns den del av ung- domsarbetslösheten som blivit ett verkligt socialt problem. Lärlingar på den framtida arbetsmarknaden 3.2Småföretagens syn på arbetskraftbehov Kommitténs företagsundersökning visar att det främst är mindre företag och organisationer(<100 anställda) som har tagit emot gymnasiala lärlingar. Vi har därför valt att ta del av undersökningar från Företagarna som är den organisation som framför allt drivit frågan om att etablera ett lärlingssystem i . De har genomfört flera medlemsundersökningar kring behovet av gymnasiala lärlingar och medlemsföretagen är genomgående positiva. I övrigt har bransch- organisationer som visat stort intresse för att utveckla och kvalitetssäkra en lärlingsutbildning inom ramen för försöket. I vår enkät- och intervjuundersökning samt företagsreferensgrupp har vi tagit hänsyn till branschöverskridande uppfattningar. Företagarna är största företagarorganisation och repre- senterar 70 000 företagare varav cirka 55 000 direktanslutna med- lemmar och cirka 15 000 medlemmar via anslutna branschförbund. (höst & vår) genomförs småföretagarbarometern, en kon- junkturundersökning som redovisar hur uppfattar konjunkturen, tillväxtförutsättningarna och deras förväntningar om den närmaste framtiden. Underlaget för barometern utgörs av intervjuer med mer än 4 000 företag med 1–49 anställda. Därmed är det företagarnas egen uppfattning om konjunkturläget som kommer till uttryck i redovisade index för konjunkturen. Småföretagsbarometern visade en djup nedgång i småföretagskonjunkturen. Inte har småföretagen upp- levt en djupare lågkonjunktur. Småföretagen har varit absolut största nettojobbskapare, men syssel- sättningstillväxten har under nuvarande recession drabbats hårt även i småföretagen. Småföretagen tror dock att det värsta är över och en fjärdedel tror sig behöva anställa fler personer . För att detta scenario ska förverkligas krävs att det finns rätt utbildad arbetskraft tillgänglig när vändningen väl kommer. Som jämförelse kan nämnas att vid högkonjunkturens topp uppgav av småföretagen att deras främsta tillväxthinder var en brist på lämplig arbetskraft. (Företagarna, ). Nästan hälften av uppger att de kommer behöva anställa yrkesutbildade medarbetare . Vid den mätning som gjordes var andelen endast något högre (). Detta är anmärkningsvärt med tanke på den kraftiga avmattning som den svenska ekonomin genomgått . Man tycker att ned- Lärlingar på den framtida arbetsmarknaden gången borde ha varit större, men småföretagen likt resten av ekonomin har stora generationsväxlingar runt hörnet som helt enkelt måste genomföras. De enkäter och undersökningar som Företagarna genomfört om lärlingsutbildning har stadigt visat på ett stort intresse hos de mindre företagen. Den senaste undersökningen, som genom- fördes , visade att en stor andel av landets små- företagare anser att lärlingsutbildning är en viktig del av lösningen på problemet med arbetskraftsbrist. Nästan hälften av småföretagen uppger att de gärna skulle vilja utbilda lärlingar. Högst andel finns i där fler än sex av tio företag är positiva till att ta emot lärlingar. Ju fler anställda desto mer villig är man att ta emot lärlingar, vilket säkert har att göra med att större företag har mer resurser att ta hand om lärlingar. I företag som har 20–49 anställda uppger att de vill ta emot lärlingar. Vissa branscher är mindre lämpliga än andra att vara mottagare av lärlingar, till exempel företagstjänster där uppger sig vara positiva till att ta emot lärlingar. Samtliga branscher visar en nedgång i viljan att ta emot lärlingar jämfört med hur det såg ut , med restaurang som undantag. Där uppger att de kan tänka sig bli mottagare av lärlingar. Småföretagen efterfrågar till största delen medarbetare med yrkesinriktad gymnasieutbildning. Efterfrågan på yrkeskunniga med- arbetare inom såväl byggsektorn som tjänstenäringen har ökat och behovet har inte kunnat täckas som de yrkesinriktade utbildningarna inom flera relevanta program har haft svårt att fylla platserna. Dessutom har en tredjedel eller fler elever på flera yrkes- program hoppat av utbildningen . Bättre kvalitet, högre status och ett innehåll anpassat till företagens behov är därför av avgörande betydelse för att få bättre matchning mellan tillgång och efterfrågan. Målen för utbildningen måste bli tydliga, det bör finnas ett starkt inslag av praktik och att teoretiska inslagen ska ha en tydlig koppling till yrkesinriktningen. Många elever hoppar av gymnasiets program på grund av skoltrötthet. Lärlingsutbildning med en stor del av utbildningen förlagd till en arbetsplats kan ge eleven bättre stimulans än ytterligare år i skolan. När skolans lärare och handledaren på arbetsplatsen samarbetar mot samma mål blir sambandet mellan skola och arbetsliv tydligt. Införandet av en modern gymnasial lärlingsutbildning ger fler elever möjlighet att få en utbildning som är mera anpassad till företagens behov. Framgången för gymnasial lärlingsutbildning Lärlingar på den framtida arbetsmarknaden kommer att bero på om det finns företag som vill utbilda. Därför måste förutsättningarna bli gynnsamma för alla inblandade. Företagets handledare måste få kunskaper om hur skolan arbetar och vilka mål som ska uppnås i utbildningen. Yrkeslärarna måste ges möjlighet till besök på företaget, och gärna till egen praktik. Branscherna och företrädare för det lokala arbetslivet ska ingå i ett lärlingsråd till- sammans med skolans personal. Det ska ansvara för att kvaliteten upprätthålls och för att de teoretiska ämnena kopplas till yrkes- utbildningen. Rådet ska också vara med och ta fram en företagsbank som samarbetar med skolan och som underlättar matchningen mellan företag och lärlingar. Företagarna avvisar bestämt de krav som framförts om att ett företag måste vara anslutet till ett kollektivavtal för att ta emot lärlingar. Om detta krav skulle införas skulle närmare hälften av de mindre företagen utestängas från att medverka i denna angelägna reform. Ett kollektivavtal säger inget om förmågan att utbilda i företaget. Dessutom har ett sådant avtal ingen relevans under en lärlingsutbildning där lärlingen är elev i en gymnasieskola och där skolan ansvarar för försäkringar och ingen lärlingslön utgår. Att uppnå och upprätthålla god kvalitet på lärlingsutbildningen är det allra viktigaste både för eleven och för det företag som ska anställa. av dem som svarade i Företagarnas undersökning har inte blivit tillfrågade om de vill ta emot en gymnasieelev i före- taget. En tidigare enkätundersökning (1997) visar att det är stor skillnad mellan de stora och små företagens kontakter med skolan. Nästan alla stora företag har upparbetade kontakter med skolan. För att lärlingsutbildningen ska fungera måste skolan bli bättre på att skapa mötesplatser mellan elever, lärare och företagare. Kunskaperna om olika branscher, dess möjligheter och behov måste förbättras. Företagen behöver insikt om hur skolan fungerar. En förutsättning för att småföretagen ska få bättre tillgång till arbetskraft med rätt kompetens så att de kan växa och utvecklas är att ett antal åtgärder vidtas på skolans område; kontakter mellan företag och skola för- bättras, samordning regionalt för kommunövergripande satsningar bör ske för bättre kvalitet i utbildningen. Olika former av gymna- sieutbildning behövs där lärlingsutbildning har en given plats. Det ger eleverna möjlighet att välja utifrån sina önskemål och förutsättningar. Ett viktigt skäl för intresset för att ta emot lärlingar är den brist på arbetskraft med rätt kompetens som varit ett av de största hindren för tillväxt i småföretagen. Lärlingar på den framtida arbetsmarknaden löshetens omfattning i samhället har småföretagen upplevt detta problem. Gymnasieskolans yrkeslinjer har inte erbjudit den kom- petens som efterfrågats, varför önskemålen om en bättre yrkesutbildning i gymnasieskolan samt lärlingsutbildning varit ständigt återkommande i enkäter och undersökningar. En yrkes- högskola som tillgodoser behovet av djupare och bredare yrkes- kunnande har även det varit ett starkt önskemål. En andra förklaring till småföretagarnas positiva syn på lärlingsutbildningen är att man inte tycker att Arbetsförmedlingen fungerar effektivt och kan förse dem med arbetskraft med rätt kompetens. Detta framgår tydligt t.ex. av att Arbetsförmedlingen får låga betyg i Företagarnas myndighetsranking både 2006, 2007 och 2008 (Företagarna/). Även när brist på arbetskraft inom vissa yrken eller sektorer har konstaterats, tar det att åtgärda detta, eftersom inte tillgodosett behovet och utbildningssystemen varit långsamma och byråkratiska. De små företagen är ekonomins ryggrad sysselsättningsmässigt, och det är även i dem som de nya jobben skapas. över den senaste tioårsperioden är den har i grova drag 9 av 10 nya jobb tillkommit i företag med högst 50 anställda. Småföretagens vikt i ekonomin kan dessutom förväntas bli än större i takt med att strukturomvandlingen ytterligare ökar takten till följd av tuffare internationell konkurrens och öppenhet, samt en mycket snabb teknikutveckling. En växande del av tillväxten kommer därför att ske i de små företagen och speciellt i tjänstesektorn. Konjunkturen för småföretagen har åter ljusnat efter den djupa lågkonjunkturen. Det visar Småföretagsbarometern . Småföretagen anser nu att det värsta är över och ser optimistiskt . En fjärdedel tror sig behöva anställa fler personer . För att detta scenario ska förverkligas krävs att rätt utbildad arbetskraft finns tillgänglig när vändningen väl kommer. Ett orosmoln när det gäller den framtida sysselsättningstill- växten är att andelen småföretag som uppger att deras främsta tillväxthinder är brist på lämplig arbetskraft börjar öka . Detta som arbetslösheten ligger nära tioprocentsgränsen. I lågkonjunkturen 2003–2004 var arbetskraftsbristen inte lika tydlig som arbetslösheten var betydligt lägre. Detta indikerar att arbetskraftsbristen kan bli akut inom vissa områden den här gången. Lärlingar på den framtida arbetsmarknaden Som jämförelse kan nämnas att vid högkonjunkturens topp uppgav av tillfrågade småföretagare att deras främ- sta tillväxthinder var brist på lämplig arbetskraft. 3.3Reformerad gymnasieskola med lärlingsutbildning Av beslutet om ny gymnasieskola framgår att den gymnasiala lärlingsutbildningen även i den reformerade gymnasie- skolan ska omfatta 2 500 poäng och vara treårig och att eleverna avslutar sin utbildning med att avlägga en yrkesexamen. Examen ska vara gemensam med de elever som följt skolförlagd utbildning. Lärlingsutbildning är således ett alternativt sätt att utforma ett yrkesprogram, inte en nationell inriktning eller särskild variant av ett yrkesprogram. Liksom de nationella inriktningarna eller särskilda varianterna kan lärlingsutbildningen omfatta alla tre läsåren, de två sista eller bara det tredje läsåret. Det som kännetecknar gymnasial lärlingsutbildning är att den till stor del ska genomföras på en arbetsplats. Den exakta omfattningen av lärlingsutbildningens arbetsplatsförlagda lärande anges inte i skollagens nya lydelse, däremot framgår att den ska omfatta minst hälften av utbildningstiden. Vi har tolkat detta som att den arbetsplatsförlagda delen av den gymnasiala lärlingsutbildningen även ska omfatta minst 1 250 poäng, motsvarande den omfattning som finns i den pågående försöks- verksamheten. Som framgått kan gymnasial lärlingsutbildning i den nya gymna- sieskolan påbörjas i såväl åk 1 som åk 2 som i åk 3. Även om man inom gymnasial lärlingsutbildning behöver utrymme för en viss flexibilitet är Kommittén tveksam, men inte avvisande, till start av lärlingsverksamheten under det tredje året. Att under det avslutande året skapa tillräckligt med tid och utrymme för 1 250 poäng kvalificerad arbetsplatsförlagd lärlingsutbildning kan bli svårt. Enligt 5 kap, 15§ i gymnasieförordningens nya lydelse (SFS 2019:1040); ska som genomförs på en arbetsplats anses motsvara 23 gymnasiepoäng, vilket skulle möjliggöra en omfattning av 920 gymnasiepoäng mot dagens krav . Dessa elever kommer därutöver troligen att ha genomfört arbetsplats- förlagt lärande av viss omfattning under sina tidigare läsår. I ett mer förankrat och utbyggt lärlingssystem kan man tänka sig betydande branschvisa skillnader i upplägg av lärlingsutbildning, där även en Lärlingar på den framtida arbetsmarknaden variant av den norska modellen med 2 + , med två i huvudsak skolförlagda och ett eller på en arbetsplats kunde prövas. Implementeringsarbetet inför den nya gymnasieskolan har på- börjats både centralt och lokalt på skolorna och kan förväntas pågå . Det samarbete som påbörjats mellan och arbetsmarknadens parter inför gymnasiereformen 2011 skapar dock bättre förutsättningar för en process som innebär att gymnasieskolans program och inriktningar kontinuerligt anpassar sig till en förändrad arbetsmarknadsstruktur. Till detta kommer även etableringen av de olika Nationella programråden. Tydligare utbild- ningsbeskrivningar och yrkesutgångar skapar tillsammans med upp- följning och kvalitetssäkring viktiga förutsättningar för att den nya gymnasieskolan verkligen ger relevanta yrkesfärdigheter. 4Erfarenheter av hur utbildningen organiserats Försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning regleras genom Förordningen (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning som utfärdades .