sou · GYB312 · 2010-02-23 00:00:00 — Här presenteras allt ifrån orkesterverk, kör- eller kammarmusik för varierande besättningar till elektroakustisk musik och jazz. Svensk Musik ger också service i form av hjälp med stämutskrifter, bidrag till notutgåvor och resebidrag i samband med uruppföranden. Denna service riktar sig endast till Stim-anslutna rättighetshavare respektive förlag. (ExMS) ska arbeta för att skapa framgång och uppmärksamhet utomlands för svensk musik. Inriktningen har varit populärmusik i vid bemärkelse, men satsar ExMS på att öka genrebredden. Arbetet ska utföras i samarbete med svenska musikbolag, musiker, artister och partners inom näringslivet, den Sverigefrämjande verksamheten och kulturlivet. Arbetet handlar mer konkret om att uppmuntra och samordna svenskt deltagande av artister, låtskrivare och bolag på internationella mässor, seminarier och festivaler och att arrangera promo- tionsverksamhet och showcase vid bl.a. musikmässor. ExMS sysslar även med att sprida information till svensk musikindustri om vilka exponerings- och exportmöjligheter som finns, samt med att bygga upp ett kontaktnät för att få myndigheter och näringsliv att inse den svenska populärmusikens kulturella och ekonomiska betydelse. är delfinansiär av ExMS och Svensk Musiks VD är ordförande i styrelsen. De tre medlemsorganisationerna Svensk Musik, och (den svenska sektionen av ) stöder Export Music med vardera, dvs. totalt , vilket finansierar bolagets kostnader för en anställd samt overheadkostnader. får ExMS också runt 1,5 miljoner i intäkter från svenska artister, låtskrivare och musikbranschen, ersättningar som de betalar för deltagande i olika arrangemang. Dessa samarbetspartners har därtill naturligtvis även egna direkta kostnader för medverkan i dessa arrangemang. beviljade för ExMS:s verksamhet i form av stöd till information och internationell kontaktverksamhet. Tillkommer gör också projektbidrag som ExMS i olika fall erhållit från t.ex. , ambassader och generalkonsulat samt i ett treårigt pilotprojekt tillsammans med Rikskonserter och andra. Musikaliska stiftades 1771. har enligt stadgarna till ändamål att främja tonkonsten och musiklivet. Den ska därvid följa utvecklingen inom det svenska och internationella musiklivet, ta initiativ för att gagna musikkulturen samt på musikens skilda områden stödja utbildning, forskning och konstnärligt utvecklingsarbete. Arbetet inom baseras, förutom på styrelse och kansli, på ett antal nämnder och råd samt insatser av enskilda ledamöter. Till samtliga större priser och till all stipendieverksamhet är vidare knutna särskilda priskommittéer respektive ett stort antal skilda juryer. har ca 175 svenska ledamöter, valda från skilda delar av musiklivet, samt ca 65 utländska ledamöter, valda bland samtidens stora musikpersonligheter. företräds av sin styrelse, dess preses och två vice presides. Ständige Sekreteraren är ansvarig för verksamhet och kansli. har sina lokaler i f.d. Utrikesministerhotellet vid i Dessutom disponerar den i lokaler vid 11 för ett visst antal dagar (mer om detta nedan i kapitel 4). roll har varit central i det svenska musiklivet, från den första tidens krets av hovnära musiker, till den centrala myndighet på musikområdet som den kom att utvecklas till kring det . Då hade den ansvar bl.a. för ett eget konservatorium – landets enda – och , samt . inleddes vid en process med syfte att frigöra den från dess myndighetsfunktioner i riktning mot rollen som fri och oberoende akademi. Den högre musikutbildningen fördes 1971 över till i och 1981 bildades Statens musiksamlingar som övertog och . har en mångfasetterad verksamhet som innefattar insatser på det konstnärliga, musikvetenskapliga, musikpedagogiska och kulturpolitiska området liksom även publikationsverksamhet, utdelande av priser och stipendier samt förvaltning av skilda fonder inrättade för att gynna musiklivet. Ett exempel på det senare är Stiftelsen med uppgift att långsiktigt ställa ett drygt åttiotal förstklassiga stråkinstrument, som den förfogar över, till framstående svenska musikers disposition. Musikaliska förvaltar ett stort antal donationsstiftelser, vars avkastning ska användas för studiefrämjande ändamål, vanligen i form av stipendier. är också mottagare av medel för samma ändamål från ett antal externt förvaltade stiftelser. Avkastningen från båda dessa kategorier hanteras i de flesta fall av stipendienämnden, som på uppdrag från styrelsen fördelar stipendier i varierande storlek efter provspelningar inför specialistjuryer. Stipendier delas ut i tre huvudkategorier: nationella stipendier, lokala stipendier och ungdomsstipendier. har beslutat att fördela nationella stipendier till musikstuderande på magisternivå, grundat på centrala provspelningar inför specialistjuryer. Lokala stipendier ges till studenter vid musikhögskolorna på grundval av lärosätenas egna bedömningar. I ett särskilt avtal mellan och musikhögskolorna regleras de enskilda lärosätenas ansvar i samband med att mottagare av lokala stipendier utses. Ungdomsstipendier ges till ungdomar mellan efter provspelningar på sju orter i landet. stipendiegivning i dessa kategorier uppgick till . fördelar även en rad andra stipendier samt delar ut diverse priser. stödjer därutöver vetenskapligt arbete inom ansvarsområdet samt står för viss egen publiceringsverksamhet. Till detta kommer även programverksamhet med konserter och samtal, bl.a. på 11. 3Statens insatser på musikområdet I föregående avsnitt har viktigare aktörer och områden inom det offentligt stödda musiklivet i beskrivits översiktligt. Nedan sammanfattas de insatser som görs på nationell nivå för att stödja musiklivet. Det handlar främst om bidrag och stipendier som finns vid och samt de arbetsmarknadsinsatser som görs genom Musikalliansen. Statens insatser involverar även institutioner med verksamhetsbidrag, som Stiftelsen och Statens musiksamlingar. Dessa behandlas dock separat i följande kapitel. 3.2Statens kulturråds verksamhet på musikområdet har till uppgift att följa utvecklingen inom kulturområdet och ge ett samlat underlag för den statliga kulturpolitiken samt bistå regeringen vid genomförandet av denna. I myndighetens uppgifter ingår att handlägga ärenden om statliga bidrag som rör teater, dans, musik, konst, museer, utställningar, litteratur och vissa bidrag till folkbildning och folkrörelser. ska också svara för uppföljning och utvärdering av de statliga insatserna och samla och sprida information om kulturell verksamhet samt åtgärder och initiativ på området. Myndigheten ska i sin verksamhet integrera ett jämställdhets-, mångfalds- och barnperspektiv samt ett internationellt och interkulturellt samarbete och utbyte. Målet för bidragsgivning är, enligt myndighetens regleringsbrev, att uppnå ett omfattande och varierat kulturutbud av hög kvalitet för alla i hela landet. Statens insatser på musikområdet Inom musikområdet fördelar bidrag till landsting och regioner för regional musikverksamhet (länsmusik), regionala och lokala institutioner (orkestrar), ensembler, fria grupper samt musikarrangörer. fördelar också bidrag till skivbolag för inspelad musik samt till internationellt kulturutbyte inom musikområdet. Endast institutioner, organisationer och grupper kan få bidrag av , inte enskilda personer (enskilda med F-skattsedel kan dock söka). Nedan följer en redovisning av de olika bidrag hos som är riktade till musikområdet. Avslutningsvis kommenteras också andra insatser än bidragsgivning som rör musikområdet. Bidrag till regional musikverksamhet (länsmusik) Med stöd av förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet fördelar bidrag till bl.a. landsting och musikverksamhet (anslag 2:2, ap. Regional musikverksamhet motsvarar det som vanligen kallas länsmusik. Bidrag till regional musikverksamhet kan lämnas till landstingen eller regionförbund i samtliga län förutom . Det statliga stödet för regional musikverksamhet ska säkerställa ett professionellt musikliv av hög kvalitet och skapa möjligheter till arbetstillfällen för yrkesverksamma musiker. Det ska också främja konstnärlig förnyelse genom ett utbud med en mångfald av uttryck för alla målgrupper och bidra till att utveckla samverkan med arrangörer, regionala och lokala institutioner samt andra aktörer inom hela kulturområdet. En grundförutsättning är att verksamheten utformas i enlighet med de regionala förutsättningarna och omfattar hela länet/regionen. Ett aktivt arbete för att nå nya grupper bör också prägla verksamheten. I ett flertal län/regioner bedrivs den regionala musikverksamheten i samma organisation som orkester- eller operaverksamheten. Statsbidraget för regional musikverksamhet och för orkestrar fördelas därför i vissa fall till landstingen som ett gemensamt bidrag. fördelades i bidrag till regional musikverksamhet till samtliga län utom som erhåller statbidraget i särskild ordning (se nedan). Statens insatser på musikområdet Försöksverksamhet med ändrad regional fördelning av kulturpolitiska medel Med stöd av lagen (1996:1414) om försöksverksamhet med ändrad regional ansvarsfördelning och förordningen (1998:305) om försöksverksamhet med ändrad fördelning av statsbidrag till regional kulturverksamhet, fördelade 2009 totalt till läns landsting (anslag 1:4, ap. läns landsting får fördela dessa medel till bl.a. musikinstitutioner, inklusive länsmusikverksamhet. Bidrag får dock endast lämnas till regionala och lokala institutioner vars verksamhet också finansieras av ett regionalt självstyrelseorgan, ett landsting, en kommun eller någon annan huvudman. Ett antal regionala institutioner var utpekade av regeringen som bidragsmottagare inom ramen för detta anslag. På musikområdet handlade det om Opera, , och Musik i . anges inte längre i regleringsbrev vilka institutioner som ska få stöd. Totalt fördelade läns landsting till dessa musikinstitutioner . Störst andel gick till Opera, som erhöll . Musik i fick , Nya Konserthus och . Även verksamhetsbidrag till orkestrar fördelas med stöd av förordningen (1996:1598) om statsbidrag till regional kulturverksamhet (anslag 2:2, ap. Statsbidrag lämnas endast till regionala och lokala institutioner som också får bidrag från ett landsting, en kommun eller någon annan huvudman. De institutioner som erhåller bidrag ska bl.a. planera och budgetera för internationella utbyten och samarbeten som en del av den ordinarie verksamheten. Verksamhetsbidrag till orkesterverksamhet lämnas till de orkestrar som anges i regleringsbrev. Bidrag för orkesterverksamhet kan enligt regleringsbrevet ges till Symfoniorkester, , , för , i för Dalasinfoniettan, Stiftelsen Statens insatser på musikområdet Göteborgsmusiken för , i län för Svenska , i för kammarorkestern , i län för kammarorkestern , i län för kammarorkester, kammarorkestern i , i för och i för Kammarorkester. fördelades sammanlagt i verksamhetsbidrag till dessa orkestrar. Verksamhetsbidrag till musikteater-/operainstitutioner Inom ramen för samma regelverk som ovan fördelas även stöd till ett antal musikteater-/operainstitutioner. Bidraget kan enligt regleringsbrevet ges till följande: , GöteborgsOperan, och för operaverksamhet vid . fördelades i verksamhetsbidrag till dessa institutioner. Därutöver beviljades medel för regional musikverksamhet som delvis användes för opera. I vissa fall ingår även balett i den verksamhet som stöds via bidraget till musikteaterinstitutioner. Det gäller t.ex. GöteborgsOperan. Vid några institutioner finns integrerad verksamhet med musik, dans och teater. Det gäller Musik & Teater, nätverk för musikteater och dans, samt Musik och Teater. Bidraget till nätverk för musikteater och dans på kan delvis räknas som ett stöd till musikteaterverksamhet. De institutioner som får verksamhetsbidrag under anslaget 2:2, ap. 3 kan också söka utvecklingsbidrag från samma anslag. Det gäller alltså alla de musikteatrar och orkestrar som räknas upp i regleringsbrevet (se ovan). Till detta kommer landstingen eller regionförbunden i samtliga län för regional musikverksamhet samt vissa institutioner från län: Nya Konserthus, samt Opera. SOU 2010:12 Statens insatser på musikområdet Bidraget syftar till projekt utanför den reguljära verksamheten, t.ex. arbete med att nå nya publikgrupper, turnéverksamhet eller samarbete mellan konstområdena. fördelades i utvecklingsbidrag inom musikområdet. Regionala och lokala dans-, musik-, musikteater- och teaterinstitutioner och länsmusikorganisationer samt fria teater-, dans- och musikgrupper, arrangörer samt vissa aktörer av kulturpolitiskt intresse upptagna i regleringsbrev (se nedan) kan söka bidrag för samarbete med tonsättare. Bidrag kan sökas för beställning av nyproduktion av verk och elektroakustiska media för planerade framföranden. Bidrag kan sökas för tidsbestämda anställningar av tonsättare inom utvecklingsprojekt och för hela eller delar av tonsättararvodet, inklusive kostnader som är förenade med tonsättarens arbete. Bidraget är avsett att stimulera beställning av nya verk/tonsättaranställningar. förutsätter att den engagerade tonsättaren får arvode lägst enligt Fst:s/SKAP:s tariffer. Bidrag beviljas inte för kostnader för librettist, textförfattare eller dramaturg. får även fria grupper och arrangörer inom scenkonst- och musikområdet söka detta stöd. Vid fördelningen gick sammanlagt till ett 60-tal projekt av vilka hälften genomförts av fria grupper och ideella arrangörer. En granskning av ansökningar och fördelning som Per genomfört visar att genrebredden är stor och att det delvis är andra tonsättare och kompositörer än de mest etablerade inom både konst- och populärmusikområdet som är mest efterfrågade.1 Sammanlagt drygt 100 tonsättare och kompositörer har varit engagerade i projekt som fick stöd . Det rör sig om allt från storskalig opera till korta stycken för teater och dans. Ansökningarna kommer från såväl de stora etablerade institutionerna som från fria grupper och arrangörer. Antalet ansökningar för detta bidrag har ökat kraftigt och har förstärkt sitt stöd för ändamålet med . Bidragen bereds tillsammans med 1 Per , Konstnärerna och kulturpolitiken, s. 45. Statens insatser på musikområdet en referensgrupp för samarbete med tonsättare. fördelades i stöd till samarbete med tonsättare. Stöd till det fria musiklivet Inom ramen för bidragsgivning finns flera stödordningar som tar sikte på bidrag till det fria musiklivet. Medlen finns samlade i en anslagspost (2:3 ap. 1) som uppgick till totalt , varav riktades till musikområdet i olika former. Stödet till det fria musiklivet fördelas dels som verksamhetsbidrag till fria musikgrupper dels till arrangörer av fria grupper. Inom ramen för anslaget ryms även stöd till det som kallas vissa aktörer av kulturpolitiskt intresse. Som framgår ovan kan det fria musiklivet även söka medel för samarbete med tonsättare. Verksamhetsbidrag till fria grupper Med stöd av förordningen (1974:452) om statsbidrag till teater-, dans- och musikverksamhet i mindre ensembler och fria grupper beslutar om bidrag till fria grupper på musikområdet (anslag 2:3, ap. Bidraget söks av fria musikgrupper som bedriver verksamhet i yrkesmässiga former. Bidragens storlek baseras bland annat på gruppernas storlek och grad av yrkesverksamhet. Bidragen fördelas som verksamhetsbidrag och avser huvudsakligen gruppernas turnerande verksamhet i . Stöd kan även beviljas till internationell turnéverksamhet. Bidragen fördelas och bereds tillsammans med en referensgrupp för fria musikgrupper. Under fördelade i verksamhetsbidrag till fria musikgrupper. beslutar om verksamhetsbidrag till arrangörer för engagemang av fria grupper med stöd av förordningen (1974:452) om statsbidrag till teater-, dans- och musikverksamhet i mindre ensembler och fria grupper. Bidrag ges till arrangörer som har till uppgift att anordna offentliga konserter och som har en omfattande, permanent och Statens insatser på musikområdet Bidrag ges också till flera arrangörer i samverkan samt till vissa riksorganisationer. , , och får ansöka om medel för central verksamhet samt medel för fördelning till sina medlemsföreningar. Arrangörer som är medlemmar hos dessa förbund ska ansöka om statligt bidrag genom respektive riksorganisation. Bidraget ska komplettera de bidrag som arrangören får från kommun/landsting. Ett riktmärke vid bidragsfördelningen är därför att minst motsvarande bidragsbelopp ställs till förfogande från kommun och/eller landsting. Stödet gäller verksamhet som genomförs med yrkesverksamma musiker. uppgick stödet till musikarrangörer till . har stödet till lokala arrangörer ökat kraftigt, från 1997 till dagens . Vissa aktörer av kulturpolitiskt intresse Verksamhetsbidrag fördelas även till vissa kulturpolitiskt intressanta aktörer inom bland annat musikområdet som anges särskilt i regleringsbrev. Bidraget syftar till att möjliggöra en mångsidig verksamhet av hög kvalitet. I regleringsbrev framgår vilka som är berättigade att söka. kan bidraget sökas av följande aktörer på musikområdet: , Internationella , Kungl. Musikaliska , samt . Bidraget ska uppgå till till varje organisation som räknas upp. fördelades sammantaget till dessa aktörer. Från kan bidrag sökas för produktion, distribution och marknadsföring av fonogram med svenska, eller i bosatta, artister och upphovsmän, samt utvecklingsbidrag till fonogramproducenter. Bidragsgivningen styrs av förordning (1982:505) om statsbidrag för framställning och utgivning av fonogram samt Statens insatser på musikområdet föreskrifter om bidrag till produktion och utgivning av fonogram (KRFS 2005:1). Bidraget fördelas från anslaget 2:3, ap. 2 och beslutas av en arbetsgrupp på delegation av . Det finns tre olika bidrag för fonogramutgivning. Produktionsbidrag innefattar bidrag till produktion, distribution och marknadsföring av ett ännu inte utgivet enskilt fonogram. Marknadsbidrag innefattar bidrag till distribution och marknadsföring av ett redan utgivet fonogram. Utvecklingsbidrag utgör en fast summa som ska ge förutsättningar att utveckla verksamheten på . uppgick fonogramstödet till . ska även användas för bidrag till notutgivning, information och internationell kontaktförmedling. har i regleringsbrevet även fått i uppdrag att se över fonogramstödet. Uppdraget ska redovisas . I detta sammanhang kan det särskilt nämnas att på uppdrag av har tagit fram en rapport om myndighetens stöd till information om svensk musik och internationell kontaktförmedling.2 har genom intervjuer och enkäter inhämtat synpunkter från musiklivets organisationer, skivbolag och förlag, samt svenska kulturråd i utlandet. Syftet är att för myndighetens fortsatta utvecklingsarbete ta fram ett underlag om hur staten på bästa sätt kan utveckla och stödja information om och exponering av svensk musik internationellt. Rapporten visar att det finns oklarheter kring huruvida stödet syftar till att skapa arbetstillfällen för upphovsmän, musiker och artister, skapa exportintäkter för eller främja en ökad musikalisk kvalitet och mångfald. menar därför att bör avgränsa och precisera syfte och mål med stödet till information om svensk musik och att stödet också bör kopplas tydligare till de nationella kulturpolitiska målen. Förslaget är att målet med stödet ska vara att främja mångfald och kvalitet i svensk musik. I rapporten jämförs även de svenska insatserna på området med liknande insatser i övriga nordiska länder och konstaterar att övriga nordiska länder satsar mer på internationella aktiviteter. En annan synpunkt i rapporten är att de insatser som görs bör främja samverkan mellan olika genrer och att insatser bör riktas mer mot funktion än mot genrer. 2 , Svensk musik i utlandet: Information och internationell kontaktförmedling, rapport i stencilform ingiven till . Statens insatser på musikområdet lämnar flera alternativa utvecklingsförslag men huvudförslaget är att ska fördela det statliga stödet till en samverkansorganisation som får uppdraget att genomföra ett treårigt utvecklingsprogram med olika satsningar för att informera om svensk musik, stärka internationell kontaktförmedling samt erfarenhetsutbyte. menar också att bör medverka till ett ökat kunskapsutbyte med övriga nordiska länder om dessa frågor. har också bidrag till internationell kulturverksamhet som kan sökas av aktörer inom musiklivet. Bidraget fördelas med stöd av förordningen (2008:556) om statsbidrag till internationell och interkulturell kulturverksamhet och belastar anslag 1:2, ap. Tre olika bidragstyper finns på området. För det första verksamhetsbidrag till organisationer vars huvudsakliga syfte är att främja internationellt och interkulturellt kulturutbyte, för det andra stöd till organisationers medverkan i internationella organisationer och nätverk och för det tredje projektbidrag för internationell kulturverksamhet. Med internationell verksamhet avses kulturverksamhet som berör och minst ett annat land. Med interkulturell verksamhet avses kulturverksamhet som främjar etnisk och kulturell mångfald. Verksamhetsbidrag kan sökas av organisationer vars huvudsyfte är att främja internationellt och/eller interkulturellt kulturutbyte. Bidraget är inte avsett för organisationer till vilka fördelar annat verksamhetsbidrag. Bidrag för medverkan i internationella organisationer och nätverk ges för i verksamma organisationers medlemsavgifter till internationell organisation och viss internationell mötesverksamhet eller motsvarande. Bidraget ska inte täcka organisationernas verksamhet i , inte heller genomförande av större arrangemang, publikationer eller liknande. fördelades till organisationer på musikområdet (av de medel som fördelades för detta ändamål) och till internationella nätverk (av de medel som fördelades för detta ändamål) till aktörer inom musiklivet. Projektbidrag för internationell kulturverksamhet ges till organisationer, institutioner och fria grupper som arbetar med eller arran- Statens insatser på musikområdet gerar professionell konst- och kulturverksamhet, samt utlandsmyndigheter. Bidrag ges inte till enskilda utövare (de hänvisas i stället till exempelvis ). ger projektstöd motsvarande resekostnader till internationella kulturutbyten, exempelvis turnéer, gästspel och samproduktioner, i och utomlands. För gästspel i gäller att den inbjudande institutionen/organisationen ansöker om bidrag. För projekt som äger rum i utlandet ska den inbjudna organisationen/gruppen ansöka. Till ansökan ska inbjudan från arrangören i samarbetslandet bifogas. För verksamhet i prioriteras ansökningar från det fria kulturlivet. Verksamhet som är en del av en institutions ordinarie verksamhet prioriteras inte. Projekt som syftar till att mångfalden ökar inom kulturutbudet, bland utövarna och bland dem som tar del av kulturutbudet prioriteras. gick sammantaget till projekt inom musiklivet vilket uppgår till av det som fördelades för ändamålet. Övriga bidrag till musikområdet fördelar utöver dessa stöd ett antal andra bidrag som riktar sig till musikområdet. Det gäller bl.a. bidrag till Musikalliansen som beviljades , Föreningen och Musikcentrum Väst som 2009 erhöll respektive i verksamhetsbidrag. Inom ramen för bidrag till centrala amatörkulturorganisationer erhåller också flera amatörorganisationer inom musikområdet stöd. Det gäller framför allt av olika slag som 2009 sammantaget beviljades , vilket är av det totala belopp som fördelades till centrala amatörkulturorganisationer. Stöd till olika aktörer inom musiklivet kan även förekomma inom stöd till bl.a. Statens kulturråds övriga verksamhet på musikområdet Utöver den bidragsfördelning som beskrivits ovan har även vissa övriga uppgifter som rör musikområdet. Framför allt handlar det om att sammanställa statistik. Statens insatser på musikområdet nämnts ingår också i uppdrag att samla och sprida information om kulturell verksamhet. är ansvarig myndighet för den officiella statistiken inom kulturområdet enligt förordningen (2001:100) om den officiella statistiken, uppdraget är dock begränsat till vissa särskilda områden.