sou · GYB328 · 2010-04-29 00:00:00 — Vidare ska delegationen verka för att behovet av arbetskraft inom de aktuella områdena uppmärksammas i större utsträckning. Delegationen ska särskilt verka för att öka flickors och kvinnors intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Vidare ska delegationen lyfta fram goda exempel på hur arbetet med att öka intresset för områdena kan stärkas. Uppdraget ska redovisas . Svagt intresse bland ungdomar starka position som industrination är till stor del ett resultat av insatser från idérika personer med ett tekniskt kunnande som varit i frontlinjen för sin tid. För att behålla konkurrenskraften i globaliseringens tid kommer även fortsättningsvis att vara beroende av att svensk teknik och industriproduktion ligger i internationell framkant. För det krävs välutbildade forskare, ingenjörer, tekniker och andra yrkesverksamma med innovativa idéer och problemlösningsförmåga. har ett utbildningssystem som ger individer goda möjligheter att välja och bedriva studier inom naturvetenskap och teknik på olika nivåer. Intresset för sådana studier har varit förhållandevis gott i jämfört med andra länder. tycks dock en trendförändring ske. Intresset för högskoleingenjörs- och civilingenjörsutbildningar har minskat . visar det internationella jämförande forskningsprojektet of Science Education () att svenska 15-åringar har ett svagt intresse för området (Schreiner & Sjøberg, 2007, Science education and youth's identity construction – two incompatible projects? Ur Corrigan, [Red. ], The Reemergence of Values in the Science Curriculum. Enligt internationella och nationella utvärderingar finns tecken på att svenska elevers kunskaper inom matematik och naturvetenskap försämras. Den internationella kunskapsmätningen Trends in International Mathematics And Science Study (TIMSS) 2003 visade en tydlig nedgång i kunskaper i framför allt matematik, men även i naturkunskap, jämfört med motsvarande mätning 1995. Statens skolverks nationella utvärdering av NU-03 visade en tydlig nedgång i kunskaper i matematik 2003 jämfört med , och i naturvetenskapliga ämnen noterades en försämring framför allt i kemi. studie Programme for International Student () 2006 visade ingen statistiskt säkerställd nedgång i kunskaperna vare sig i matematik eller naturvetenskap, men det har skett en viss relativ försämring av de svenska elevernas position i dessa ämnen. I takt med att den högre utbildningen har expanderat har antalet studerande inom naturvetenskap och teknik ökat, men andelen har minskat i förhållande till andra områden. Andelen kvinnor som studerar naturvetenskap och teknik är fortsatt låg. (Evolution of Student in Science and Inom EU är ett ökat antal studerande inom naturvetenskap och teknik ett av delmålen för utbildningssystemen för att de ska kunna bidra till att Lissabonmålen nås 2010. För ställer EU ur sjunde ramprogrammet till förfogande för insatser som gynnar rekrytering till områdena. Den europeiska kommissionen har identifierat bristen på kompetens inom informations- och kommunikationsteknologi som en stor framtida utmaning för EU-länderna och har föreslagit en gemensam strategi för e-kompetens (E-kompetens för 2000-talet: ökad konkurrenskraft, större tillväxt och fler jobb. Europeiska gemenskapernas kommission, 2007). I många länder pågår projekt och satsningar för att utveckla pedagogiken och öka intresset för naturvetenskap och teknik. Här kan nämnas det EU-stödda , omfattande tolv EU- länder, som syftar till att förändra undervisningen för elever i lägre åldrar till ett mer undersökande arbetssätt. Undervisande lärare, som ofta själva saknar naturvetenskaplig eller teknisk bakgrund, ges ett aktivt stöd genom bl.a. kompetensutveckling och undervisningsmaterial. I finns projektet där skolor och näringsliv framgångsrikt samarbetar för att öka intresset för naturvetenskap och teknik. Målet är att öka antalet studerande i högre naturvetenskaplig och teknisk utbildning . Ett annat exempel är den satsning som den danska regeringen tillsammans med och i gör för att förändra ungdomars bild av och attityder till ingenjörsyrkena. Enligt för att öka intresset för ingenjörsyrket (Ds 2008:10) tycks den danska kampanjen åtminstone kortsiktigt ha haft god effekt på rekryteringen till ingenjörsutbildningarna. Inom EU:s Lissabonprocess finns ett utbyte av initiativ och lärande exempel inom matematik, naturvetenskap och teknik mellan medlemsländerna. deltar tillsammans med elva andra länder i detta arbete. Representanter för de olika länderna träffas och dessutom anordnas olika studiebesök där frågor som är aktuella i flera länder diskuteras. anordnade 2007 ett studiebesök då bl.a. arbete inom matematik diskuterades. kommer nationella handlingsplaner för och att presenteras samt genusfrågan att diskuteras särskilt. Arbetet kommer att beslutas . Industriföreträdare i organisationen () har engagerat sig i frågor som rör bl.a. förhållandet och övergången mellan skola och arbetsliv och specifikt det vikande intresset för matematik, naturvetenskap och teknik i industriländerna. Bakgrunden till detta är att de större företagen i ser rekryteringen av kompetenta medarbetare hotad på grund av det generellt låga intresset för utbildning inom matematik, natur- vetenskap och teknik bland dagens ungdomar. Gruppen har konstaterat att många elever saknar motivation för att välja en teknikrelaterad utbildning och ett teknikrelaterat arbete, att eleverna saknar förebilder från arbetslivet och att lärarna saknar relevant och aktuell information om arbetslivet. ERT har initierat ett projekt som syftar till att stödja lokal samverkan mellan skola och företag, med målet att få fler ungdomar intresserade av utbildning och arbete inom de naturvetenskapliga och tekniska områdena. och pågående insatser i Flera nationella insatser, såväl statliga initiativ som initiativ från andra aktörer, har genomförts eller pågår i för att öka kvaliteten i undervisningen inom matematik, naturvetenskap, teknik och informations- och kommunikationsteknik (IKT) och för att öka intresset för områdena hos barn och ungdomar. Ett sådant initiativ var det tioåriga (Naturvetenskap och teknik) som drevs av och (senare Myndigheten för skolutveckling). Detta projekt arbetade tillsammans med kommuner som ville delta i arbetet med kunskapsspridning, metodutveckling och attitydpåverkan. Delegationen för IT i skolan genomförde satsningen ITiS för att stärka användningen av informations- och kommunikationsteknik i skolan. Projektet och mediekompetens är ett pågående projekt som drivs av Myndigheten för skolutveckling och som syftar till att utveckla lärares IKT-kompetens. Ett annat pågående projekt är Naturvetenskap för alla, som är ett av de största skolutvecklingsprojekten som finns . Projektet är främst riktat mot tidiga år och drivs i samarbete mellan Kungl. , ett 70-tal kommuner och tio fristående skolor och omfattar ca 70 000 elever . Andra initiativ som kan nämnas är Teknikspanarna, Snilleblixtarna, VäljIT, Finn upp samt . Behovet av en utredning har, trots stora insatser från både myndigheter och andra aktörer, problem med rekryteringen av studerande till högskoleingenjörs- och civilingenjörsutbildningar. Det är också stora skillnader mellan kvinnors och mäns intresse för dessa utbildningar. Vid antagningen till utgjorde kvinnor av antalet sökande till ingenjörsutbildningarna i högskolan. Det finns behov av fler och nya initiativ. Enligt olika rapporter, bl.a. Science Education NOW (EU 2007), är det särskilt viktigt att rikta framtida utvecklingsinsatser mot förskolan och de tidiga skolåren. Generellt visar olika rapporter, bl.a. How the world's bestperforming school systems come out on top (McKinsey&Company, 2007), på behovet av bättre utbildade lärare inom matematik, naturvetenskap och teknik. En bättre lärarutbildning innehållande bl.a. informations- och kommunikationsteknik (IKT) som pedagogiskt verktyg och metod i undervisningen samt kompetensutvecklingsmöjligheter för redan verksamma lärare är viktiga insatser för framtiden. Det finns alltså goda skäl att vidta åtgärder i syfte att öka intresset för och kunskaper inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Med anledning av den ojämna könsfördelningen på högskoleutbildningarna inom dessa områden finns dessutom skäl för att särskilt verka för att öka intresset hos flickor och kvinnor. Det handlar om att förbättra rekryteringen till högre utbildningar inom dessa områden, särskilt till ingenjörs- och IKT-utbildningarna. Dessa utbildningar kan behöva förändras för att öka attraktiviteten, genomströmningen och deltagarnas anställningsbarhet samt för att svara mot teknikutvecklingen på IKT-området. På måste undervisningen inom områdena förändras så att barns och ungas – särskilt flickors och unga kvinnors – nyfikenhet och intresse för naturvetenskap och teknik ökar och bibehålls genom hela utbildningssystemet. En statlig satsning för att öka intresset för och rekryteringen till utbildningar inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT motiveras av den centrala betydelse som områdena har för svensk ekonomi och arbetsmarknad och för att lösa de globala utmaningar som världen står inför, såsom klimatförändringarna. I ett tillväxtperspektiv kan en statlig insats inom områdena berättigas av att framtida kompetensbrist på arbetsmarknaden undviks och att en generell hög utbildningsnivå ger konkurrensfördelar. Näringslivet i är beroende av att svensk forskning och innovationsförmåga ligger på internationell toppnivå. Rekryteringen till ett visst utbildningsområde påverkas bland annat av människors attityd till och kunskap om den arbetsmarknad och de möjligheter till eget företagande som finns inom det område som utbildningen riktar sig till. Korrekt och saklig information om olika utbildningar och efterföljande arbetsmarknad är väsentlig för en elevs ställningstagande i samband med val mellan olika utbildningsvägar. finns det ett överskott av utbildade inom vissa naturvetenskapliga områden, t.ex. biologer, medan det är brist på arbetskraft inom andra områden. Efterfrågan på arbetskraft varierar dessutom över konjunkturcykler. Utgångspunkter för insatser inom områdena är dels att informationen om arbetsmarknadens behov av välutbildad arbetskraft inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT ska vara korrekt, dels att arbetsmarknadens kommande rekryteringsbehov alltid är svårbedömt. En delegation får i uppdrag att verka för att intresset ökar Mot bakgrund av vad som ovan anförts om nödvändigheten av fortsatta insatser och det prioriterade samhällsintresset ska en delegation, med representanter från bl.a. svensk industri, tillsättas. Delegationens främsta uppgift ska vara att kartlägga och synliggöra behovet av välutbildad arbetskraft inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT samt att lyfta fram, förstärka och utveckla arbetet med att öka intresset för och deltagandet i högskoleutbildningar inom dessa områden. Delegationens arbete ska ses som en av de insatser inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT som regeringen aviserat ekonomiska vårproposition. En delegation ska kartlägga behovet av välutbildad arbetskraft inom matematik, naturvetenskap, teknik och informations- och kommunikationsteknik (IKT) samt lyfta fram, förstärka och utveckla arbetet med att öka intresset för och deltagandet i högskoleutbildning inom dessa områden. Vidare ska delegationen verka för att behovet av arbetskraft inom de aktuella områdena uppmärksammas i större utsträckning. Delegationens arbete ska omfatta utbildningsväsendet från förskola till högskola för att öka intresset för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Frågan om intresse och utbildningsval ska ses ur ett genusperspektiv, så att stereotypa könsmönster bryts. -bidra till ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT genom att fördela medel till projekt och annan verksamhet inom området, -föreslå hur myndigheter inom utbildningsväsendet från förskola till högskola kan samverka nationellt för att öka och bibehålla intresset för och deltagandet i utbildningar inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT, -verka för att särskilt öka flickors och kvinnors intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT, -lyfta fram goda exempel på hur arbetet med att öka intresset för områdena kan stärkas, och -föreslå lämpliga insatser för ett långsiktigt arbete inom områdena och ange hur ett sådant arbete kan bedrivas, följas upp och utvärderas. Delegationen ska arbeta utåtriktat. Det kan ske genom exempelvis konferenser, evenemang och massmedial medverkan. Delegationen ska bjuda in andra aktörer (t.ex. företag, organisationer och myndigheter främst på nationell nivå) till samarbete i syfte att samordna och driva på arbetet med att öka intresset för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Internationell kunskap och erfarenhet från projekt och insatser av liknande slag ska uppmärksammas. Delegationen ska redovisa sitt uppdrag . Teknikdelegationens aktiviteter (inkl. deltagande i andras aktiviteter) t.o.m. -, delegationsmöte 1 (ordinarie) -, deltagande i seminarium anordnat av Platform Bèta Techniek, -, åhörare vid seminarium om högre utbildning anordnat av -, möte med KTH kring projektet -, deltagande i workshop anordnad av Nationellt centrum för matematik, -, delegationsmöte 2 (extra) -, arbetsgruppsmöte Lärare/pedagogik -, arbetsgruppsmöte Samverkan skola-arbetsliv -, möte , universitets- och högskoleenheten -, åhörare vid seminarium om framtidens utbildning anordnat av -, möte med , Dansk Naturvidenskabsformidling -, möte med i skolan (CETIS) -, arbetsgruppsmöte Kampanj -, arbetsgruppsmöte Lärare/pedagogik -, möte med angående TIMSS och -, arbetsgruppmöte Kartläggning arbetsmarknadens behov -, presentation av Teknikdelegationens arbete vid måndagsseminarium på -, möte med representanter från -, arbetsgruppsmöte Samverkan skola-arbetsliv -, arbetsgruppsmöte Lärare/pedagogik -, delegationsmöte 3 (ordinarie) -, möte med Teknikföretagen om pågående projekt -, möte med , Nordväxt -, deltagande vid -, arbetsgruppsmöte Kampanj -, arbetsgruppsmöte Samverkan skola-arbetsliv -, presseminarium med om ingenjörsbristen -, möte med SNS Väst -, arbetsgruppsmöte Kartläggning arbetsmarknadens behov -, arbetsgruppsmöte Lärare/pedagogik -, deltagande i seminarium -, gruppdiskussion med lärare och elever -, seminarium Naturvetenskap och teknik – en framtidsdröm för unga? -, arbetsgruppsmöte Samverkan skola-arbetsliv -, arbetsgruppsmöte Kampanj -, Teknikdelegationen intern workshop om kampanjinnehåll -, deltagande i Teknikdagarna anordnat av Ingenjörer -, deltagande i planeringsmöte om övergången mellan gymnasieskola och högskola anordnat av -, arbetsgruppsmöte Kartläggning arbetsmarknadens behov -, delegationsmöte 4 (ordinarie) -, arbetsgruppsmöte Samverkan skola-arbetsliv -, möte Teknikum (nätverk för lärare) -, arbetsgruppsmöte Lärare/pedagogik -, rundabordssamtal om lärarrollen anordnat av Teknikdelegationen (deltagare lärare, rektorer, kommunala tjänstemän och kommunala politiker från fyra kommuner) -, arbetsgruppsmöte Kampanj -, deltagande i seminarium om teknikutbildningar anordnat av Teknikföretagen -, rundabordssamtal om samverkan skola-arbetsliv -, möte , universitets- och högskoleenheten -1–, deltagande i konferens (Högskolor och samhälle i samverkan) -, möte med KTH kring projektet -, möte med statssekreterare -, arbetsgruppsmöte Kartläggning arbetsmarknadens behov -, delegationsmöte 5 (extramöte) -, möte representanter från och angående behörighet och de nya inriktningarna i gymnasieskolan -, arbetsgruppsmöte Samverkan skola-arbetsliv -15–, studieresa till , -, arbetsgruppsmöte Kartläggning arbetsmarknadens behov -, rundabordssamtal om arbetsmarknadens framtida behov med representanter från myndigheter, fackförbund, arbetsgivarorganisationer och studentorganisationer -, arbetsgruppsmöte Kampanj -, möte med -, möte om lärarutbildning -, möte med IT -, Teknikdelegationens seminarium i om vinnande samverkan – naturvetenskap och teknik för framtiden -, möte med SKL -, matematikseminarium med prof. anordnat av Teknikdelegationen och Nationellt centrum för matematik -, arbetsgruppsmöte Lärare/pedagogik -, rundabordssamtal med representanter från lärarnas och skolledarnas fackförbund -, deltagande i kurs inom studie- och yrkesvägledareutbildningen, -, möte med Ingenjörer -, åhörare vid paneldiskussion om jämställdhet i högskolan, anordnad av -, arbetsgruppsmöte Kartläggning arbetsmarknadens behov -, arbetsgruppsmöte Samverkan skola-arbetsliv -, möte med utbildningsminister -, arbetsgruppsmöte Kampanj -, möte med Transfer -, möte med CETIS och KTH/Ung Ingenjör -, rundabordssamtal med nationella resurscentrum för kemi, fysik, teknik samt biologi och bioteknik -, möte med , projekt -, delegationsmöte 6 (ordinarie) -, möte med Teknikföretagen/Fokus Framtid -, studieresa till -, möte med om lärarutbildning och lärarbehörighet -, deltagande föreläsning/seminarium Upptech -, möte med ingenjörsgrupp -, deltagande vid Dulrik (Dekaner och utbildningsledare vid naturvetenskapliga fakulteter), -, åhörare Industridagen, -, möte med om inriktningar i nya gymnasieskolan -, besökTekniska museet -, möte med Mattecentrum -, deltagande i planeringsmöte om övergången mellan gymnasieskola och högskola anordnat av -, arbetsgruppsmöte Kampanj -27–, studieresa till -, Kampanjstart Pressmöte -, deltagande i seminarium C4Forum, -, möte med CETIS -, deltagande gymnasiemässa -, deltagande i (rektorer, dekaner och utbildningsledare vid tekniska fakulteter), -, delegationsmöte 7 (ordinarie) -, möte med Kommuner och Landsting -, deltagande gymnasiemässa -, deltagande gymnasiemässa -12–, deltagande gymnasiemässa -, studieresa till -, deltagande i SYV-informationsträff anordnat av Transfer -, deltagande gymnasiemässa -, deltagande gymnasiemässa -, möte med Ingenjörer -19-20-21 november, deltagande gymnasiemässa -, deltagande i planeringsmöte om övergången mellan gymnasieskola och högskola anordnat av -, åhörare i seminarium om IKT i skolan anordnat av Microsoft -, möte med representanter från strategigrupp -, möte med om kursplaner i teknikämnet -, möte med Skolkanalen -, möte med om inriktningar i nya gymnasieskolan -, deltagande i kommunalrådsmöte anordnat av SKL -, delegationsmöte 8 (extramöte) inkl workshop -16–, deltagande i Closing Conference of European Year of Creativity and Innovation -, möte med statssekreterare -, deltagande i planeringsmöte om övergången mellan gymnasieskola och högskola anordnat av -, arbetsgruppsmöte Kampanj -, möte med Statskontoret angående konsekvensanalys -, seminarium Nya ingenjörsroller – utmaningar och möjligheter anordnat av Teknikdelegationen och -, arrangör av bio-evenemang -, arrangör av bio-evenemang -, arrangör av bio-evenemang -, arrangör av bio-evenemang -, arrangör av bio-evenemang -, arrangör av bio-evenemang -, workshop för Teknikdelegationen om SOU -, delegationsmöte 9 (ordinarie) -, arrangör av bio-evenemang -, arrangör av bio-evenemang -, arrangör av bio-evenemang -, arrangör av bio-evenemang -, arrangör av bio-evenemang -, arrangör av bio-evenemang -, rundabordssamtal med Studie- och yrkesvägledarutbildare -, delegationsmöte 10 (extra) -, möte , universitets- och högskoleenheten -, seminarium IKT i skolan anordnat av Teknikdelegationen, IT- och Telekomföretagen och -, arbetsgruppsmöte Kampanj -, deltagande i hearing om fyraårigt tekniskt gymnasieprogram -, möte med SKL -, deltagande i planeringsmöte om övergången mellan gymnasieskola och högskola anordnat av -, delegationsmöte 11 (ordinarie) -, möte med statssekreterarna -, möte med och , Naturvetarna -, delegationsmöte 12 (ordinarie) -, informationsturné Studie- och yrkesvägledare på 26 orter -, deltagande vid konferens i Skolan CETIS, -, Teknikdelegationens slutkonferens Kommunikationsplattform för Teknikdelegationens kampanjarbete (förkortad version) Denna kommunikationsplattform togs fram , av kommunikationsbyrån Futurniture i samarbete med partnern , som grund för Teknikdelegationens kampanjarbete. Plattformen omfattar både strategiska överväganden och konkreta riktningsvisare för det kreativa utvecklingsarbetet med kampanjen. Futurniture/StrandbergHaage är också genomförare av kampanjens slutliga utformning och dess aktiviteter. 2En plattform för kommunikation med unga om naturvetenskap och teknik Unga målgrupper skiljer sig ofta från äldre genom t.ex.: mindre lojalitet och större flexibilitet andra typer av auktoriteter. Teknikdelegationen har som övergripande uppgift att öka intresset för naturvetenskap och teknik bland unga. Uppgiften grundar sig i ungdomars förändrade attityder till ämnena generellt. Denna plattform föreslår strategier för att skapa en kostnads- och kommunika- tionseffektiv kampanj som kan få fler unga att välja yrkesinriktning mot naturvetenskap och teknik. 2.2En strategi för påverkan i viktiga valsituationer Människor gör inte livspåverkande val . Sådana val uppfattas ofta som svåra och komplexa, rentav ångestframkallande. Vad får oss att välja det vi gör? Bakgrund, sociala omständigheter, personlighet eller rena tillfälligheter påverkar väljaren i valsituationen. Grundläggande värderingar och ideologi, attityder i omgivningen, indirekt påverkan från vänner och kollegor ligger till grund för beslutet. Men valets aktörer och deras retorik påverkar också. In i det sista kan väljaren ändra sig. Hur alternativen presenteras, av vem och med vilka metoder kan då vara helt avgörande. I diskussionen om ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik hävdas inte sällan att deras attityder formas tidigt i livet, för att styra deras yrkesval. Detta sätt att betrakta attityder kan kallas generationshypotesen, som menar att en generation bär med sig vissa attitydpåverkande händelser från tidiga år och att de just på grund av dessa senare i livet kommer att uppvisa liknande attityder och därför göra liknande val. Många aktuella projekt för att främja barns och ungdomars intresse för naturvetenskap och teknik utgår från det synsättet, och syftar till att påverka barns grundläggande attityder för att uppnå effekt på lång sikt. Man kan dock fråga sig vilken styrka orsakssambandet har, och om attitydpåverkan har starkare inflytande på yrkes- eller utbildningsvalet eller är mer kostnadseffektiv, än aktiva insatser just inför själva valet. Att istället välja det senare utgår från vad vi kan kalla för livscykelhypotesen; att varje ny fas i livet formar människors värderingar så att de bättre passar med de förutsättningar som är givna. När man exempelvis får barn, blir pensionär, skaffar jobb eller börjar studera ändrar man sina värderingar. Kommunikationsinsatser för att påverka attityder bör ur det perspektivet sättas i relation till just de valsituationer som fungerar som passager till en ny fas. 2.3Fem skäl att rikta kampanjen mot valpåverkan Flera argument talar för att Teknikdelegationen bör fokusera sina kampanjinsatser på att påverka i valsituationer som är avgörande för målgruppen, snarare än på långsiktig attitydpåverkan . 1.Gör något nytt: Långsiktig attitydpåverkan från tidiga åldrar bedrivs redan inom ramen för ett flertal projekt. Här kan Teknikdelegationen i bästa fall komplettera redan gjorda satsningar med sannolikt endast marginell nytta. Effekten av ytterligare satsningar skulle vara svåra att belägga. Aktiv valpåverkan har däremot inte tidigare testats på samma sätt. 2.Påverka valet av långsiktig miljö: Kommunikationsinsatserna kan fokuseras på att påverka valsituationer som i sin tur leder till långsiktig attitydpåverkan. Detta är fallet vid exempelvis valet till gymnasiet, då gymnasietiden kan betraktas som en livscykelfas där attityder formas. 3.Befintliga attityder är lättare att påverka: Enskilda kampanjer kan inte förmå en målgrupp att anta helt nya attityder, men kan däremot förstärka redan befintliga uppfattningar, särskilt i samband med aktiva valsituationer. 4.Enklare för andra att ta vidare: Långsiktig attitydpåverkan måste göras just långsiktigt, dvs. vidmakthållas av någon.