sou · GYB350 · 2010-06-22 00:00:00 — och () samt med utländska myndigheter när det gäller utveckling av regelverk för militär luftfart. Ett syfte är att ömsesidigt kunna dra fördel av arbeten utförda i andra länder, genom inbördes acceptans av varandras regelverk för till exempel certifiering. Inom området för tillsyn ansvarar militära flyginspektionen för: regelbunden funktionstillsyn av verksamhetsutövare,21 utfärdande av obligatoriska militära flygsäkerhetsdirektiv anvisningar nödvändiga för flygsäkerheten, auktorisation eller förlängning av auktorisation för medlem i det militära luftfartssystemet, godkännande av förändringar i godkända verksamhetsutövares organisation och verksamhetsledningssystem, godkännande av verksamhetsutövares utökade eller ändrade arbetsområden, godkännande respektive acceptans av utpekade ansvarshavare, utfärdande av personliga certifikat för besättningsmedlemmar, teknisk personal, m.m., certifiering och utfärdande av MSI, MTC, luftvärdighetsbevis eller annat luftfartsdokument kopplat till materiel, efter gransk- ning av aktuell organisation och flygmaterielsystem och produkt, godkännande av större ändringar och tillägg i befintliga tillstånd för flygmaterielsystem och produkter, kontroll av avvecklingshantering av flygmaterielsystem och pro- dukt, samverkan med Transportstyrelsen, samverkan med utländska myndigheter i frågor som rör utveckling av bl.a. certifiering inom militär luftfart, beredande av avstegsärenden vid flygtransport av farligt gods. 21 Som har av flygskerhetsinspektören utfärdad auktorisation. Huvuduppgiften tillsyn genomförs med stöd av processerna Alla medlemmar i det militära luftfartssystemet ska ha behörighets- handling utfärdad av Försvarsmaktens flygsäkerhetsinspektör för att få verka inom systemet. Sådan behörighetshandling, kallad militärt luftfartsdokument, utfärdas efter att verksamhetsutövaren genomgått inträdeskontroll av personer (personliga certifikat), produkter (MTC), system (MSI) och organisation (design, opera- tör, m.m.). Inträdeskontroll sker genom auktorisation för orga- nisationer, certifikatsutfärdande för personer och certifiering av produkter respektive flygmaterielsystem. Alla verksamhetsutövare med integrerad verksamhet inom det militära luftfartssystemet ska ha någon form av auktorisation utfärdad av Försvarsmaktens flygsäkerhetsinspektör (). En verksamhetsutövare kan vara en eller flera operativa verksamhets- ledare med befogenheter och ansvar att leda verksamheten så att tillämpliga krav i RML uppfylls. Nedan anges några olika typer verksamhetsutövare 22: flygplats- och flygbasoperatör,27 22Angiven med hänvisning till tillämpliga bestämmelser i . 23RML V-1, V-5. 24RML V-1, V-5. 25RML V-1, V-6. 26RML V-1, V-2. Till varje militärt luftfartsdokument är knutet en kapabilitetslista, som anger särskilda villkor för respektive tillstånd. För verksamhetsutövare inom Försvarsmakten beviljas aukto- risation när tillämpliga krav, vilka framgår av RML eller annars enligt beslut av flygsäkerhetsinspektören, är uppfyllda. En verksamhetsutövare som inte tillhör Försvarsmakten kan endast beviljas auktorisation om det kan anses att myndigheten har ett behov dess tjänster och produkter. För verksamhetsutövare utanför det svenska militära luftfarts- systemet, kan regler för import av vissa luftfartsprodukter tilläm- pas.32 Vid import av luftfartyg i enskilda fall kan flygsäkerhets- inspektören acceptera ett importförfarande om luftfartyget inte- greras i befintliga materielsystem för vilka en auktoriserad design- och /eller produktionsorganisation ansvarar. Certifiering av luftfartsprodukter, m.m. En av hörnstenarna i flygsäkerhetsarbetet och begreppet luftvärdig- het är typgodkännandet av luftfartsprodukter, till exempel kom- pletta flygplan eller helikoptrar samt motorer, propellrar, m.m. Ett typgodkännande av en specifik typ av luftfartyg innebär bl.a. att dess konstruktion har genomgått en granskning mot en specifi- cerad certifieringsbas med utpekande luftvärdighets- och flygsäker- hetskrav. Dessa krav har i förväg accepterats av flygsäkerhets- inspektören, liksom en överenskommelse med den sökande om ett verifieringsprogram för att visa överensstämmelse med nämnda krav. Om avvikelser från den överenskomna certifieringsbasen kvar- står vid leverans av luftfartsprodukten, måste dessa avvikelser vara 28RML V-4 (under framtagande). 29RML V-1, V-7. 30RML V-8 (under framtagande). omhändertagna med restriktioner alternativt begränsningar i använ- dandet för att luftfartyget ska kunna anses vara luftvärdigt. I begreppet luftvärdighet ingår även att luftfartyget ska vara tillverkat och utrustat samt underhållet på sådant sätt och inneha sådana egenskaper att det kan anses säkert inom tänkt använd- ningsområde. Den som ansöker om ett typgodkännande måste som underlag till sin ansökan dels beskriva sitt objekt i en typspecifikation och även bifoga ett underlag som definiera de ramar eller gränser luft- fartyget är avsett att användas inom. Det kan vara livslängd, maximal flygvikt, flygenvelopp, lastspektrum, prestandaklasser, typer av militära operationer m.m. Detsamma gäller även flygmaterielsystem med typgodkännande, som genomgår en större ändring eller komplettering av typ- underlaget, vilket kräver en förnyad granskning vars omfattning avgörs från fall till fall. Det individuella flygplanet kan följaktligen anses säkert att användas, om det kan visas att det är konstruerat, tillverkat, veri- fierat, utrustat och underhållet på ett sådant sätt samt har sådana egenskaper att säkerhetens krav är uppfyllda för tänkt användning. Luftfartyget kan därmed sägas vara luftvärdigt. Det formella beslutet på luftvärdighet är ett luftvärdighetsbevis, som utfärdas av flygsäkerhetsinspektören.33 Militärt typcertifikat (MTC) Militära luftfartyg ska även typgodkännas genom att ett militärt typcertifikat utfärdas för det militära luftfartyget. Innehavaren av ett typcertifikat har ett produktansvar och är därför skyldig att följa upp driftserfarenheterna av sin luftfarts- produkt och om fel eller brister upptäcks, informera alla operatörer och föreslå avhjälpande åtgärder eller begränsningar. Flygsäkerhets- inspektören följer kontinuerligt upp drifterfarenheterna, och kan i vissa fall utfärda obligatoriska direktiv om avhjälpande åtgärder eller restriktioner som alla operatörer inom luftfartssystemet är tvingade att följa. Innehavare ska därför hålla sig med teknisk kompetens för denna tjänst. 33 Befälhavaren är dock den som är ytterst ansvarig för att förvissa sig om att flygplanet är luftvärdigt innan en flygning påbörjas. Till det kompletta flygplanet eller helikoptern hör en flyghand- bok. ska vara godkänd av flygsäkerhetsinspektören, och anger bl.a. vilka konfigurationer som tillåts eller kombinationer av påhängbara vapen, extra tankar och annan yttre utrustning som är tillåten. I de fall det inte framgår av skyltar och annan märkning, ska flyghandboken ange vilka restriktioner och permanenta eller tillfälliga begränsningar som gäller enligt certifieringsbasen. för en luftfartsprodukt anger bl.a. villkoren, begräns- ningar och förutsättningar för vilken produktens certifieringen gäller. Exempel på uppgifter för en komplett helikopter kan vara: minimum antal besättning, maximalt antal passagerare, maximal tillåten massa, tillåtna typer av bränslen, VFR/IFR-operationer, gällande flyghandböcker, certifieringsnorm, uppgifter om miljö- certifiering (buller och emissioner), m.m. En viktig del av denna process är att ta fram reparationsunderlag som innebär mindre men även större ändringar av en luftfarts- produkt. Andra områden att samverka inom kan vara livslängds- förlängningar och driftsuppföljning. Materielsystemintyg (MSI) Ett materielsystemintyg är en form av typgodkännande för flyg- materielsystem, i likhet med det som gäller luftfartyg. Skillnaden är att den designorganisation som ansöker om ett materielsystem- intyg ansöker om ett tekniskt specifikationsansvar med benäm- ningen nivå 2. Det tekniska specifikationsansvaret för flygmaterielsystem på nivå 2 omfattar, utöver luftfartsprodukter som exempelvis heli- kopter 14, även till typen hörande stödsystem, påhängbara vapen, viss flygutrustning och gränssnitt mot andra materielsystem inom försvarssystemet. för flygmaterielsystem på nivå 2 har samma uppgifter som om denne vore innehavare av typcertifikat, men ansvaret är mer omfattande och sträcker sig över alla de luftfartsprodukter som ingår i flygmaterielsystemet. De under- liggande luftfartsprodukterna kan vara konstruerade av designorga- nisationer med tekniskt specifikationsansvar på nivå 3 och 4. Till detta kommer ansvar i fråga om handböcker, underhållsinstruk- tioner, designsäkring, driftuppföljning m.m. Vidare tillkommer ett ansvar för tillsyn av underliggande designorganisationer och andra organisationer, ansvariga för nödvändiga produkter och tjänster. Luftvärdighetsbevis utfärdas i form av standard eller speciellt luftvärdighetsbevis. Exempel på luftvärdighetsbevis är flyg- och systemutprovningstillstånd. Villkor och ändamål för luftvärdig- hetsbevis framgår av RML.34 Samråd gällande centralt systemsäkerhetsbeslut För varje system, nytt eller ändrat, som ska tas i bruk inom Försvarsmakten genomförs ett systemsäkerhetsarbete för att avgöra om systemet kan anses tillräckligt säkert för sin avsedda använd- ning under fastställda förutsättningar. Förutsättningarna kan gälla krav på utbildning, driftsinstruktioner och annan upplysning som erfordras för materielens vidmakthållande under hela dess livs- cykel.35 Militära flyginspektionen utfärdar, förvaltar och återkallar certifikat och behörighetsbevis för personal som enligt RML kräver särskild behörighet. Utfärdandet av certifikat grundar sig på underlag från skolor auktoriserade inom det militära luftfartssystemet. Regler för militär luftfart innehåller föreskrifter och allmänna råd som riktar sig till sökande till och innehavare av certifikat för luftfartygsunderhåll och till personer som leder och ansvarar för verksamhetsutövare som bedriver motsvarande utbildning och examination.36 Varje verksamhetsutövare som underhåller luft- 35Militära flyginspektionens rutiner för samråd innan centralt systemsäkerhetsbeslut liksom samråd inför beslut om användning och samråd följer högkvarterets rutiner enligt processen inför Beslut om användning (BOA). fartyg ska i samband med linjeunderhåll av luftfartyg förfoga över certifierad personal med lämplig typbehörighet för luftfartyg.37 Bestämmelser i för personal i flygtjänst är under fram- tagande och beräknas vara klar . I detta arbete ingår framtagandet av process som syftar till att beskriva certifiering av flygande personal, registerhållning, m.m. Innehavare av verksamhetstillstånd ska utse särskilt utpekade befattningshavare för flygverksamhet, underhållssystem, utbildning av besättningar samt markbunden verksamhet. Operatören ska utse en verksamhetsansvarig chef, så kallad Ansvarig Företrädare och andra befattningshavare för verksamhet som omfattar flygopera- tioner, underhållssystem, utbildning av besättningar samt mark- bunden verksamhet. Militära flyginspektionens sammanfattande beteckning på verksamhetsansvarig chef och befattningshavare är utpekade ansvarshavare. Utpekade ansvarshavare ska – efter ansökan – godkännas av flygsäkerhetsinspektören. Övriga viktigare befattningshavare, angivna i verksamhetsutövares verksamhetsled- ningssystem, ska accepteras av flygsäkerhetsinspektören. Detta sker genom tyst godkännande genom att verksamhetsutövaren infor- merar flygsäkerhetsinspektören om nya personer på dessa befatt- ningar. När flygsäkerhetsinspektören prövar en kandidat för befatt- ningar enligt ovan, är avsikten att bedöma kandidatens förmåga att utföra det uppdrag som RML beskriver med det ansvar som framgår av operatörens verksamhetsledningssystem. Vid bedöm- ning av en kandidats möjligheter att fullgöra rollen som utpekad ansvarshavare, måste hänsyn tas till den aktuella operatörens verk- samhet och förutsättningar. 37Kvalificerad för kategori B1 och B2 i enlighet med RML-P-6. Militära flyginspektionens funktionstillsyn delas in i: stödjande och korrektiva åtgärder, Militära flyginspektionens verksamhetsuppföljning sker genom tillsyn av verksamhetsutövares arbetssätt i det auktoriserade ledningssystemet. Verksamhetsuppföljningen består av periodisk rapportering och periodisk revisionsverksamhet. Periodisk rapportering innebär att militära flyginspektionen begär in periodiska rapporter från auktoriserade verksamhetsutövare. Inspektionen ställer även enligt RML krav på regelbundna rapporter från flygoperationella verksamhetsutövare. För dessa verksamhetsutövare inhämtas kvartalsvis rapportering. Periodiska revisioner är periodiska besök hos auktoriserade verk- samhetsutövare där utvalda delar av verksamhetsutövarens arbets- sätt och ledningssystem revideras. Varje verksamhetsutövare ska ha genomgått en komplett revision (audit) i alla delar av dess verksamhet inom ett 36-månaders intervall. Stödjande och korrektiva åtgärder Militära flyginspektionen genomför korrektiva åtgärder genom utfärdande av militärt flygsäkerhetsdirektiv och anvisningar. Stöd- jande och korrektiva åtgärder utgör komplement till den verksam- hetsuppföljning som sker genom rapporter och revisioner.39 39 Exempel på andra stödjande åtgärder är informationsöverföring vid de av militära flyg- inspektionen arrangerade informationsträffar. Stödjande åtgärder utförs vid behov genom direkta kontakter mellan inspektionen och verksamhetsutövare. Om flygsäkerhetsinspektören finner att en verksamhetsutövare inte vidtagit tillräckliga åtgärder efter luftfartshändelse kan denne besluta om åtgärder genom utfärdande av militärt flygsäker- hetsdirektiv.40 Detta direktiv är tvingande för berörda verksamhets- utövare. Flygsäkerhetsinspektören kan också ge ut de anvisningar som anses nödvändiga för flygsäkerheten. Regler för militär luftfart ställer krav på att alla operationella verksamhetsledare ska upprätta och vidmakthålla ett lednings- system för flygsäkerhet.41 Säkerhetsledningssystemet ska vara inte- grerat i organisationens verksamhetsledningssystem. Militära flyg- inspektionen erbjuder stöd vid upprättande och vidmakthållande av säkerhetsledningssystemet. Inspektionen stödjer och uppmuntrar också utveckling och implementering av motsvarande system i övriga organisationer inom den svenska militära luftfarten. Militära flyginspektionen normala tillståndsgivnings- och till- synsarbete innefattar granskning av tillståndshavarnas säkerhetsled- ningssystem och en verksamhetsutövare har skyldighet att ge inspektionen tillgång till hela verksamhetsledningssystemet.42 Acceptans av tillståndshavarnas flygsäkerhetsmål Militära flyginspektionen ska acceptera de flygsäkerhetsmål som ska ingå i verksamhetsbeskrivningen för varje verksamhetsutövare i det militära luftfartssystemet. Granskning av tillståndshavarnas implementering och uppföljning av flygsäkerhetsmål ingår i inspektionens normala tillståndsgivnings- och tillsynsarbete. 40RML-V-2.3.6 eller RML-V-5.3.4. 41Militära flyginspektionens använder termen Säkerhetsledningssystem/(). 42RML-V.1.C.33.2.4 och RML-G.5.2.9. Tillstånds-, tillsyns- och analysverksamhet Militära flyginspektionens tillsynsverksamhet bidrar till genom- förandet av flygsäkerhetsprogrammet genom tillförsel av data i form av identifierade avvikelser och händelser. Programmet i sig bidrar till tillsynsverksamheten genom att programmets analys av avvikelser och händelser får påverkan inriktning och fördelning av resurser i tillsynsverksamheten. Insamling, analys och utbyte av säkerhetsdata/avvikelsestatistik Varje innehavare av ett militärt luftfartsdokument inom det mili- tära luftfartssystemet måste rapportera och utreda händelser som utgör en fara eller som, om de inte åtgärdas, skulle kunna utgöra en fara och förorsaka död, skada, arbetsskada eller skada på eller förlust av utrustning eller egendom eller skada på miljön. Verk- samheten ska ha system för att samla in, utvärdera, bearbeta och lagra information om händelser som rapporterats i enlighet med ovanstående. Verksamhetsutövare ansvarar för uppföljning sker av verksam- heten. Uppföljningen ska omfatta procedurer för rapportering, avvikelsehantering, analys och värdering, förebyggande åtgärder och fortlöpande utveckling av verksamheten. Följande händelser som har lett eller kan leda till följande konsekvenser ska rappor- teras till den militära flyginspektionen: händelser som kan medföra risker för militär luftfart, händelser som av annan anledning behöver spridas och komma till militära flyginspektionens kännedom snabbare än med ordinarie rutiner. Händelser som bedöms kunna bero på eller medföra en svaghet hos en luftfartsprodukt ska granskas av ansvarig designorganisation. Ansvarig designorganisation ska deklarera om ett osäkert tillstånd råder och vilka initiala åtgärder som ska vidtas för att återställa tillståndet till en acceptabel nivå. Förutom vid tillsyn identifierade avvikelser ingår rapporterade händelser inom den militära luftfarten i inspektionens flygsäker- Inkommande rapporter om militära luftfartshändelser följs av utpekade handläggare på militära flyginspektionen. Inspektionen följer därefter vid behov utvecklingen av ärenden och av verksamhetsutövare tagna beslut. Inkomna händelserapporter och undersökningsrapporter hand- läggs med syfte att föreslå åtgärder med anledning av den inträffade händelsen och kunna lärdom för att kunna öka flygsäkerheten. Exempel på åtgärder kan vara att genomföra fördjupade utred- ningar, initiera regelutveckling, vidta tillsynsåtgärder eller att utfärda militärt flygsäkerhetsdirektiv (nedan). Rapporterade händelser inom den militära luftfarten och iden- tifierade avvikelser som uppmärksammas vid tillsyn ligger sedan till grund för inspektionens flygsäkerhetsanalys. Militära flyginspektionen ställer krav på regelbundna rapporter från flygoperationella verksamhetsutövare. Rapporteringen utförs på av inspektionen fastställd form för att underlätta sammanställning och jämförelser. Militära flyginspektionens flygsäkerhetsrapport består av en sam- manställning av verksamhetsutövarnas årsrapporter tillsammans med inspektionens flygsäkerhetsanalys. Uppfyllnad av såväl lång- siktiga som kortsiktiga mål mäts, analyseras och presenteras i flygsäkerhetsrapporten. Flygsäkerhetsrapporten, som utges , föredras för samt görs tillgänglig för samt- liga verksamhetsutövare i det militära luftfartssystemet. Militära flyginspektionen använder insamlade data och flygsäker- hetsanalysen till att anpassa tillsynsstrategi och tillsynsplaner. Med anledning av antingen en stor mängd rapporter från en tillstånds- havare, eller grupp av sådana, eller frånvaro av rapporter från en tillståndshavare, tar inspektionen initiativ till olika typer av mer djupgående analyser och/eller tillsynsåtgärder. bedöms mot bakgrund av den befintliga mängden tillståndshavare, tillståndens komplexitet, tillståndshavarnas erfarenhet, förmåga och ekonomiska stabilitet, regeländringar, m.m. Inriktningen och omfattningen av tillsynsverksamheten sker mot bakgrund av kraven på frekvens och omfattning på tillsyn. Alla luftfartyg som avses flygas med ska tillhöra ett luft- fartsregister. Registrerings- och nationalitetsbeteckningar på ett luftfartyg anger till vilket luftfartsregister luftfartyget hör, och visar därmed också vilken myndighet som utövar tillsyn över luftfartyget. har bl.a. även funktionen att peka ut ägare eller brukare av ett luftfartyg. Den som är ägare eller brukare av ett luftfartyg är den som har strikt ansvar i händelse av skada på tredje man. Med några undantag ägs och brukas de luftfartyg som står under militära flyginspektionens tillsyn av Försvarsmakten. Inspektionen förvaltar Försvarsmaktens luftfartsregister. På upp- drag av flygsäkerhetsinspektören förvaltas alla uppgifter om svenska militära luftfartyg ingående i nämnda luftfartsregister av enheten för luftvärdighet vid . Utvecklingen av flygsäkerheten i helikopterverksamheten Försvarsmakten har drabbats av flera mycket allvarliga helikopterhaverier i verksamheten. Flera olika utredningar har med anledning av haverierna och vid revision av verksamheten pekat på allvarliga brister i flygsäkerheten i helikopterverksam- heten. I militärhelikopterutredningens delbetänkande lämnades en mer ingående redogörelse av problemen inom flygsäkerhetsområdet. har i sina utredningar konstaterat att resultaten från dessa visar på omfattande problem och brister i flera av de förutsättningar som måste finnas för att Försvarsmakten ska kunna bedriva en säker helikopterverksamhet. Resultaten visar att förhållanden förvärrats och att myndigheten, trots flera allvarliga haverier, inte vidtagit tillräckliga åtgärder för att förbättra säkerheten. kan konstatera att Försvars- makten genomfört ett åtgärdsprogram – i allt väsentligt i enlighet med rekommenda- tioner – som ska leda till ökad flygsäkerhet (se bilaga 7). Bland annat har organisatoriska och andra förändringar genomförts såväl i Försvarsmaktens högkvarter som i helikopterverksamheten. Vidare har Försvarsmaktens Inriktning för flygsäkerhet fastställts (se bilaga 6).Utredningen gör bedömningen att vidtagna åtgärder medför att förutsättningar för att kunna åtgärda de tidigare problemen klart förbättrats och att en mer stabil verksamhet kan erhållas . Helikopterverksamheten har också en högre prioritet i myndigheten. Den tidigare obalansen mellan uppgifter och resurser har också reducerats, även om utred- ningen bedömer att det råder en fortsatt ansträngd situation inom främst helikopterbataljonen. anser att det alltjämt finns utrym- me för förbättringsåtgärder i flygsäkerheten i helikopterverksam- heten. De föreslagna åtgärderna är dock av sådan karaktär att förslagen har lämnats direkt till representanter för flygoperatören och behandlas därför inte ytterligare i betänkandet. Utredningen konstaterar att vad gäller Regler för militär luftfart (RML) har ett arbete påbörjats i avsikt att revidera regelsystemet och utveckla de delar som saknas. Utredningen anser att Försvarsmakten i det fortsatta arbetet bör utforma regelsystemet mer som rambestäm- melser och därefter omsätats av flygoperatören till mer detaljerade regler och anvisningar i den flygoperationella manualen (FOM). bedömer att en utökning av heli- kopterverksamheten med ytterligare ett medeltungt helikopter- system i och för sig väcker frågan om en sådan åtgärd kan anses förenlig med flygsäkerheten i helikopterbataljonen. Utredningen noterar dock att Försvarsmakten bedömer att det föreligger övervägande positiva skäl ur flygsäkerhetsaspekter om ytterligare helikopterresurser tillförs verksamheten, främst avseende möjlig- heten till flygträning och att kan återgå till sitt ursprungliga användningsområde med hänsyn tagen till dess begränsade prestanda/operativa förmåga. En förutsättning är dock att ett införande av systemet sker under flygsäkerhetsmässigt ordnade former där bl.a. uppgifter och resurser balanseras. Försvarsmaktens flygsäkerhetsinspektör har tidigare förklarat att han inte motsätter sig en utökad verksamhet under förutsätt- ning att Statens rekommendationer blir omhändertagna och att en ny säkerhetskulturutredning genomförs för att bekräfta att avsedda resultat nåtts samt att den utökade verksamheten i övrigt är förenlig med flygsäkerheten i helikopter- verksamheten. , som konstaterar att Försvars- makten i allt väsentligt vidtagit åtgärder i enlighet med haveri- kommissionens rekommendationer, bedömer att utvecklingen av flygsäkerheten i helikopterverksamheten inte utgör hinder mot att ytterligare helikopterresurser i form av ett medeltungt helikopter- system tillförs verksamheten. Frågan om tillsynsfunktionens oberoende bedömer – i likhet med – att en oberoende tillsynsfunktion av flyg- verksamheten i Försvarsmakten är av fundamental betydelse för att säkerställa flygsäkerhet i verksamheten och motverka haverier och allvarliga tillbud.