sou · GXB344 · 2010-01-01 00:00:00 — Enligt 9 § första stycket lagen om belastningsregister har den enskilde rätt att på begäran skriftligen få del av samtliga uppgifter om sig själv i registret. Uppgifterna ska på begäran lämnas ut utan avgift en gång . En enskild som behöver ett utdrag om sig själv har vidare enligt samma paragraf andra stycket punkterna 1–4 rätt att få ett begränsat registerutdrag i vissa fall, nämligen: för att kunna ta tillvara sin rätt i ett främmande land eller få till- stånd att resa in, bosätta sig eller arbeta där, enligt bestämmelser i lagen om registerkontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg, enligt bestämmelser i lagen om försäkringsförmedling, och enligt bestämmelser i lagen om registerkontroll av personal vid sådana hem för vård och boende som tar emot barn. Av 22 och 22 a §§ förordningen framgår närmare vilka uppgifter sådana begränsade utdrag ska innehålla. Av 10 § lagen om belastningsregister följer att en enskild har rätt att få uppgifter ur registret om det behövs för att pröva en fråga om anställning eller uppdrag i verksamhet som avser vård eller som är av betydelse för att förebygga eller beivra brott i den utsträckning som regeringen föreskriver. Sådan rätt i fråga om den man avser att anställa eller anlita som uppdragstagare tillkommer enligt 21 § för- ordningen, dels larminstallationsföretag som avses i lagen (1983:1087) med vissa bestämmelser om larmanordningar m.m., dels enskild sammanslutning eller en person som beslutar om anställning av per- sonal inom psykiatrisk sjukvård, vård av utvecklingsstörda eller vård av barn och ungdom. De uppgifter som lämnas ut är begrän- sade till brott som föranlett någon annan påföljd än penningböter. Kontroll av vissa registerutdrag infördes också misstankeregistret. ska enligt 1 § lagen (1998:621) om misstanke- register föra ett misstankeregister med uppgift om dem som skälig- en är misstänkta för brott. Syftet med registret är att underlätta tillgången till sådana upp- gifter om skälig misstanke om brott som behövs i verksamhet hos polis-, skatte- och tullmyndigheter för att samordna förundersök- ningar mot en misstänkt person och för att förebygga, upptäcka och utreda brott (2 § 1) samt hos åklagarmyndigheter för beslut om förundersökning och åtal (2 § 2). Registret får även användas av polismyndigheter och andra myndigheter som ska utföra lämplig- hetsprövning, tillståndsprövning eller annan prövning som anges i författning (2 § 3). Härutöver får registret – i den utsträckning reger- ingen föreskriver – användas för att till enskild lämna uppgift som är av särskild betydelse för dennes verksamhet (2 § andra stycket). Registret innehåller uppgifter om den som fyllt och som skäligen är misstänkt för brott mot eller annat brott för vilket det är föreskrivet svårare straff än böter. Uppgifter förs också in om den som är skäligen misstänkt för ett motsvarande brott utomlands om frågan om lagföring för brottet ska avgöras i . Registret innehåller vidare uppgifter om den mot vilken det har inletts utredning om förvandling av böter och om den som begärts överlämnad eller utlämnad för brott (3 §). Uppgifter i misstankeregistret gallras om en förundersökning har avslutats utan att åtal väckts med anledning av misstanken, om åtal lagts ned eller om dom eller beslut angående misstanken har vunnit laga kraft (13 §). För enskild verksamhet gäller enligt 14 § tystnadsplikt av inne- börd att den som med stöd av lagen har fått del av uppgifter om annans personliga förhållanden inte obehörigen får röja dessa. Personuppgiftslagens bestämmelser om rättelse och skadestånd gäller för behandling av uppgifter i misstankeregistret (15 §). Kontroll av vissa registerutdrag Rätt att få ut uppgifter För uppgifter i misstankeregistret gäller som tidigare nämnts, till skillnad mot vad som är fallet beträffande belastningsregistret, inte absolut sekretess utan istället sekretess med s.k. omvänt skade- rekvisit. I 9 kap. 17 § sekretesslagen stadgas att uppgifterna får läm- nas ut om det står klart att det kan ske utan skada eller men för den enskilde eller någon honom närstående. Vidare blir reglerna i 14 kap. sekretesslagen tillämpliga. Där framgår att sekretess inte gäller i förhållande till den enskilde själv om inte annat sägs i lagen. I vissa fall kan t.ex. utlämnande av uppgifter till den misstänkte inte ske av utredningsskäl. I samma kapitel anges också att sekretess i vissa fall inte hindrar utlämnande till myndighet. Till vissa myndigheter ska enligt bestämmelserna i 5 § lagen om misstankeregister utlämnande ske utan sekretessprövning. De myn- digheter som avses är polis-, skatte-, tull-, eller åklagarmyndighet eller allmän domstol för verksamhet som avses i 2 § 1–3 samt myn- dighet i den utsträckning regeringen för vissa slag av ärenden före- skriver det eller för särskilt fall ger tillstånd till det. I 3 § förord- ningen (1999:1135) om misstankeregister anges vilka myndigheter som därvid har rätt att få ut fullständiga uppgifter från registret och i 4 § nämnda förordning vilka myndigheter som har rätt att få upp- gifter om misstanke om brott för vilket åtal har väckts. De myndigheter som har rätt att i anställningsärenden få ut uppgifter är desamma som har rätt att få utdrag enligt belastningsförfatt- ningarna med undantag av statsråd, och vilka alltså inte har rätt att få ut uppgifter ur misstanke- registret i sådana ärenden. Lagen om misstankeregister reglerar inte utlämnande av ett full- ständigt utdrag ur registret till den registrerade. I sådana situationer ska istället 26 § personuppgiftslagen tillämpas. Enligt den bestäm- melsen har var och en som ansöker om det rätt att få besked om huruvida uppgifter om honom eller henne behandlas eller inte och för det fall uppgifter om honom eller henne behandlas, vilka dessa Kontroll av vissa registerutdrag Av 27 § personuppgiftslagen framgår att det gäller undantag från informationsskyldigheten vid sekretess och tystnads- plikt. I 8 a § lagen om misstankeregister föreskrivs en rätt för den enskil- de att få ett begränsat registerutdrag om sig själv enligt bestämmel- serna i lagen om registerkontroll av personal vid sådana hem för vård och boende som tar emot barn. Den obligatoriska register- kontrollen vid anställning på skolområdet och inom försäkrings- förmedling innefattar inte utdrag ur misstankeregistret. Någon rätt till begränsat utdrag i samband med sådan anställning föreligger därför inte. Av 8 § lagen om misstankeregister jämförd med 8 § i anslutande förordning följer en rätt för vissa larminstallationsföretag att på begäran få uppgift om misstanke om brott för vilket åtal väckts i fråga om den som företaget avser att anställa eller anlita som upp- dragstagare för larminstallationer. En rätt att få ut sådana uppgifter har också en enskild sammanslutning eller person som beslutar om anställning av personal inom psykiatrisk sjukvård, vård av utveck- lingsstörda eller vård av barn och ungdom, i fråga om den som den enskilde avser att anställa eller anlita som uppdragstagare. 11.2.5Författningsreglerad skyldighet att genomföra registerkontroll Bestämmelserna i lagen om belastningsregister och lagen om miss- tankeregister samt anslutande förordningar anger endast vilka arbets- givare som har rätt att få ut uppgifter ur dessa register. Huruvida det föreligger en skyldighet att göra en kontroll för dem som har medgetts denna rätt framgår av andra författningar. Som exempel kan nämnas rätten för respektive att inhämta uppgifter ur registret i fråga om notarier, domare och hyresråd korresponderar med en införd skyldighet att genomföra kontroll. Denna skyldighet framgår av bestämmelser i notarieförordningen och instruktionen för Domarnämnden.5 5 7 a § notarieförordningen(1990:469) resp. 7 § förordningen (2008:427) med instruktion för . Kontroll av vissa registerutdrag Att registerkontroll bör göras kan också följa av s.k. allmänna råd eller av antagna riktlinjer för en verksamhet. Till exempel har meddelat föreskrifter och allmänna råd om HVB (Hem för vård och boende) som drivs i eller enskild regi (SOSFS 2003:20). I fråga om anställning eller vid anlitande av en uppdragstagare vid ett sådant HVB som tar emot barn och unga rekommenderar att den som har befogenhet att besluta om anställning av sådan personal ska begära in uppgifter från belast- ningsregistret och misstankeregistret. har i tre nya lagar införts bestämmelser om skyldighet för arbetsgivare att genomföra registerkontroll i sam- band med anställning eller motsvarande. Det gäller dels på skol- området där kontrollen avser uppgifter i belastningsregistret, dels vid HVB som tar emot barn där uppgifter i såväl belastnings- som misstankeregistret ska kontrolleras, dels inom försäkringsförmed- ling där kontrollen enbart avser belastningsregistret. I samtliga des- sa fall har man av integritetsskäl valt den lösningen att det är den enskilde som ska inhämta utdraget och visa upp det för arbets- givaren. För dessa fall har den enskilde getts rätt att få ett begränsat registerutdrag med uppgifter om den brottslighet som lagstiftaren funnit relevant. Utöver nämnda lagar finns bestämmelser om registerkontroll i den gällande säkerhetsskyddslagen. Redan här ska också nämnas att det lämnats för- slag om två nya lagar om registerkontroll; dels på LSS-området, dels på hälso- och sjukvårdsområdet, se vidare nedan. Registerkontroll av personal på skolområdet Lagen (2000:873) om registerkontroll av personal inom förskole- verksamhet, skola och skolbarnsomsorg trädde i kraft . Enligt denna lag ska den som erbjuds anställning inom förskole- verksamhet, skolbarnsomsorg, förskoleklassen eller skolverksamhet för skolpliktiga barn, som anordnas av det allmänna eller av enskild fysisk eller juridisk person, lämna ett utdrag ur belastningsregistret till den som erbjuder anställningen. Gymnasielärare eller andra som söker arbete inom gymnasieskolan omfattas alltså inte av register- kontrollen. Inte heller omfattas redan anställd personal. Den som inte lämnar ett registerutdrag får inte anställas. Utdraget får vara högst gammalt. Det ska i förekommande fall innehålla anteckning Kontroll av vissa registerutdrag om mord, dråp, grov misshandel, människorov och grovt rån samt sexualbrott och barnpornografibrott (22 § förordningen om belast- ningsregister). Det är inte någon förutsättning för anställning att anteckningar i registret saknas. Arbetsgivaren avgör själv om en arbetssökande med anteckning i registret ändå kan anställas. Genom en lagändring som trädde i kraft har registerkontrollen utvidgats till att gälla även vissa andra personer (dvs. än sådana som ska anställas) som erbjuds att utföra arbete eller praktik inom de berörda verksamheterna. Lagändringen inne- bär att registerkontroll ska göras även av den, som genom anställ- ning hos någon som ingått avtal med den som bedriver berörd verk- samhet eller genom uppdrag eller genom anställning inom en annan än den som ansvarar för de berörda verk- samheterna, erbjuds eller tilldelas arbete inom en sådan verksamhet under omständigheter liknande dem som förekommer i ett anställ- ningsförhållande. Vidare ska registerkontrollen omfatta lärarstudenter och vuxenstuderande som erbjuds att utföra verksamhetsförlagd utbildning inom sådan verksamhet, liksom den som genom del- tagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program erbjuds att där utföra arbetspraktik eller någon annan programinsats. Registerkontrollen ska genomföras av den inom skolverksam- heten som ansvarar för rekrytering eller mottagning för verksam- hetsförlagd utbildning eller arbetspraktik. De nya reglerna ska tillämpas på den som efter ikraftträdandet anställs, ingår avtal om uppdrag, antas till utbildning eller anvisas deltagande i ett arbetsmarknadspolitiskt program i de berörda verk- samheterna. I sammanhanget kan nämnas att gjorde på uppdrag av regeringen en uppföljning av lagstiftningen om register- kontroll av personal inom förskoleverksamhet, skola och skol- barnsomsorg. Av rapporten framgår bl.a. att som lagen var i kraft, dvs. 2001 och 2002, begärdes drygt 200 000 utdrag medan endast 70 000 personer erbjöds anställning. I rapporten anges som sannolika förklaringar till överuttaget att utdrag begärs in i ett tidigt skede av anställningsförfarandet och inte endast när anställning erbjuds, att även praktikanter kontrolleras, att tilltänkta vikarier visar utdrag redan när de anmäler sig till vikarie- pooler samt att personer som funderar på att arbeta inom de aktu- ella områdena begär in utdrag i förebyggande syfte. Vidare framgår av rapporten att de utlämnade registerutdragen innehöll 122 anteck- ningar om brott. Omkring hälften av dessa avsåg grov misshandel. Kontroll av vissa registerutdrag Huruvida syftet med lagen uppnåtts, dvs. att skydda främst mot sexuella övergrepp, angavs vara svårt att svara på av flera orsaker bl.a. av den anledningen att lagstiftningen varit i kraft så . Enligt rapporten vet man dock att anmälningar mot personal om övergrepp förekommit i dessa verksamheter såväl före som efter det att lagen trätt i kraft.6 Lagen om registerkontroll av personal vid hem för vård och boende (HVB) föreskrivs krav på registerkontroll enligt lagen (2007:171) om registerkontroll av personal vid sådana hem för vård eller boende som tar emot barn. Enligt denna lag ska den som erbjuds anställning lämna ett registerutdrag till arbets- givaren. Detsamma gäller personer som erbjuds uppdrag, praktik- tjänstgöring eller liknande under omständigheter liknande dem som förekommer vid en anställning inom verksamheten. Både offentlig och privat verksamhet omfattas av lagen. Till skillnad från vad som gäller registerkontrollen på skolområdet ska kontrollen omfatta både belastningsregistret och misstankeregistret. Utdraget får vara högst . Utdraget eller en kopia därav ska bevaras under från det att anställningen, uppdraget, praktik- tjänstgöringen eller liknande påbörjades. Registerkontrollen ska omfatta följande brott: mord, dråp, miss- handel, grov misshandel, människorov, människohandel, olaga frihets- berövande, olaga tvång, grov fridskränkning, grov kvinnofrids- kränkning, olaga hot, samtliga sexualbrott, rån, grovt rån, hets mot folkgrupp, olaga diskriminering, barnpornografibrott, samtliga brott enligt narkotikastrafflagen (1968:64), samtliga brott enligt lagen (1991:1969) om förbud mot vissa dopningsmedel, brott mot lagen (1999:42) om förbud mot vissa hälsofarliga varor, grov olovlig för- säljning av alkoholdrycker och narkotikasmuggling samt försök till sådana brott, i den mån försök är straffbart. För sexualbrott enligt 6 kap. , brott mot narkotikastrafflagen och brott mot lagen om förbud mot vissa dopningsmedel, omfattas även för- beredelse, stämpling och underlåtenhet att avslöja brott av kontrollen i den mån det är straffbart. Även medverkan till ovanstående brott omfattas (22 § förordningen om belastningsregister och 8 a § för- ordningen om misstankeregister). 6 Rapport dnr 01-2002:1807. Kontroll av vissa registerutdrag Om registerkontroll inte utförts får personen inte anställas, ges uppdrag eller praktiktjänstgöring. Arbetsgivaren avgör själv om en person med registeranteckning kan anställas. Kontrollen gäller inte redan anställda personer eller personer som redan har pågående uppdrag eller praktikplats. Skyldigheten att lämna ett utdrag gäller inte om den som erbju- der anställningen själv inhämtar utdraget. Som nämnts tidigare kan nämligen statlig, eller landstingskommunal myndighet som beslutar om anställning av personal inom bl.a. vård av barn och ungdom med stöd av 6 § lagen om belastningsregister och 11 § anslu- tande förordning få ut uppgifter ur belastningsregistret om brott som föranlett annan påföljd än penningböter i fråga om den som myndigheten avser att anställa eller anlita som uppdragstagare. Det- samma gäller enligt 10 § lagen om belastningsregister och 21 § anslutande förordning en enskild sammanslutning eller en person som beslutar om anställning av personal inom bl.a. vård av barn och ungdom. En motsvarande rätt följer även i fråga om utdrag ur miss- tankeregistret. Registerkontroll av anställda hos försäkringsförmedlare Enligt lagen (2005:405) om försäkringsförmedling, som trädde i kraft , får försäkringsförmedling endast utövas efter tillstånd och registrering. Tillstånd ges av och kan avse en juridisk eller en fysisk person. En av förutsättningarna för tillstånd för en fysisk person är kravet på god vandel. Kravet på vandelsprövning följer av direktivet om försäkringsförmedling (2002/92/EG) och är såsom det framhålls i propositionen (prop. 2004/05:133 s. 66) en särreglering av försäkringsförmedlare i jäm- förelse med andra personer verksamma i finansiella företag. Vandels- prövningen innefattar bl.a. en kontroll av att en fysisk person inte förekommer i belastningsregistret avseende vissa allvarliga förmögen- hetsbrott eller viss allvarlig ekonomisk brottslighet. De som är anställda hos försäkringsförmedlare som är juridiska personer omfattas inte av registrerings- eller tillståndsskyldighet. För att ett förmedlarföretag ska få tillstånd att utöva försäkrings- förmedling uppställs emellertid som villkor att de anställda som ska förmedla försäkringar för förmedlarföretagets räkning inte före- kommer i belastningsregistret avseende nyssnämnda brottslighet. Förmedlarföretaget ska kontrollera att villkoret är uppfyllt och ska Kontroll av vissa registerutdrag i samband därmed begära att ett utdrag ur belastningsregistret visas upp, 2 kap. 6 § lagen om försäkringsförmedling. Vilka uppgifter ur registret som kontrollen ska avse preciseras i 3 kap. 1 § förord- ningen (2005:411) om försäkringsförmedling. Det registerutdrag som ska visas upp får inte vara (3 kap. 5 § nämnda förordning). Enligt 22 a § förordningen om belastnings- register har den enskilde rätt till ett utdrag begränsat till den brotts- lighet som anges i 3 kap. 1 § förordningen om försäkringsför- medling. Förmedlingsföretaget ska bara kontrollera innehållet i registerutdraget. Det får inte, enligt en uttrycklig bestämmelse i 3 kap. 5 § förordningen om försäkringsförmedling, dokumentera den utförda kontrollen på annat sätt än genom en anteckning om att registerutdraget har visats upp (se prop. 2004/05:113 s. 70). Endast uppgifter om anställda som inte förekommer i registret avse- ende aktuell brottslighet får ligga till grund för en ansökan om till- stånd eller en anmälan om registrering. Säkerhetsskyddslagen (1996:627) och säkerhetsskyddsförordningen (1996:633) rör frågor om skydd mot brott som kan hota rikets säkerhet, skydd för uppgifter som rör rikets säkerhet och skydd mot terrorism. Bestämmelserna gäller vid verksamhet hos staten, kommunerna och landstingen samt hos aktiebolag, handelsbolag, föreningar och stiftelser över vilka det allmänna utövar ett rättsligt bestämmande. De gäller även vid verksamhet hos enskilda om verk- samheten är av betydelse för rikets säkerhet eller särskilt behöver skyddas mot terrorism. I säkerhetsskyddet ingår bl.a. säkerhets- prövning. En sådan ska göras innan en person anställs eller på annat sätt får delta i verksamhet som är av betydelse för rikets säkerhet eller anlitas för uppgifter som är viktiga för skyddet mot terrorism. Registerkontroll kan utgöra en del av säkerhetsprövningen. Säker- hetsprövningen kan också innefatta särskild personutredning. Vid registerkontroll inhämtas uppgifter från belastningsregistret, miss- tankeregistret och register som omfattas av polisdatalagen. Register- kontrollen ska göras när någon ska anställas eller på annat sätt delta i verksamheter som placerats i säkerhetsklass enligt lagens bestäm- melser om dessa. Den får även göras under pågående anställning eller annat pågående deltagande i verksamheten. Kontrollen är olika långtgående beroende på vilken säkerhetsklass den avser. Kontroll av vissa registerutdrag registerkontroll och särskild personutredning ska genomföras ska den som säkerhetsprövningen avser ge sitt samtycke. Ett samtycke anses avse även de förnyade kontroller som ska göras. Den som beslutat om registerkontroll ska göra en framställning till som lämnar ärendet till Säkerhets- och integ- ritetsskyddsnämnden. Denna nämnd har att bedöma om en uppgift som kommit fram vid en registerkontroll kan antas ha betydelse för prövning av personens lämplighet ur säkerhetssynpunkt. Endast om uppgiften är av detta slag får den lämnas ut för säkerhetsprövning. Avgörande för vilka uppgifter som lämnas ut är för det första frågan om i vilken säkerhetsklass den anställning eller verksamhet som kontrollen avser placerats. Det finns också vissa generella begränsningar. Innan en uppgift som har framkommit vid kontroll lämnas ut ska den som uppgiften avser ges tillfälle att yttra sig över uppgiften om sekretess inte hindrar detta. Den som beslutat om kontrollen avgör självständigt om den person som prövningen avser ska anlitas. Sedan ett beslut fattats med anledning av säkerhets- prövning ska handlingar som lämnats ut från återsändas dit. Utredningsförlag om ytterligare två lagar om registerkontroll har i sitt slutbetänkande Möjlighet att leva som andra – Ny lag om stöd och service till vissa personer med funktions- nedsättning (SOU 2008:77) föreslagit att det införs en lag om register- kontroll av personal inom verksamhet enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade som utför insatser åt barn. Förslaget har sin bakgrund i att () i olika sammanhang framfört att alla som anställs som personlig assi- stent åt barn och unga borde omfattas av registerkontroll samt att det i samband med remissbehandlingen av promemorian med för- slag till utvidgad registerkontroll på skolområdet (Ds 2004:42) fram- förts att en lämplighetsprövning av personliga assistenter är angelägen. Kommitténs förslag omfattar den som erbjuds anställning, upp- drag, praktiktjänstgöring eller liknande inom sådan verksamhet. Den som inte har lämnat ett utdrag ur belastningsregistret får inte anställas eller anlitas. Kontrollen av personliga assistenter och per- sonal inom LSS-området förslås jämställas med den av skolpersonal när det gäller vilka brott som ska anges i utdrag ur belastnings- registret, giltighetstid, återlämnande m.m. för sådana utdrag. Kontroll av vissa registerutdrag närvarande pågår inom regeringen arbetet med att sammanställa remissvaren över kommitténs förslag. har haft det övergripande uppdraget att göra en översyn ur ett patientsäkerhetsperspektiv av den lag- stiftning som omfattar bl.a. tillsynen över hälso- och sjukvården och ansvarssystemet inom hälso- och sjukvården. I uppdraget har också ingått att överväga om det ska införas krav på att den som erbjuds anställning i hälso- och sjukvården ska lämna ett utdrag ur belastningsregistret för att kunna få anställning. Bakgrunden till uppdraget i den delen var att det ifrågasatts om inte samma eller liknande förfarande som vid anställning på skolområdet bör införas gällande all personal inom hälso- och sjukvården som kan tänkas komma i kontakt med patienter. Bland annat framförde JO redan vid beredningen av lagstiftningen om registerkontroll på skolom- rådet att frågan om lämplighetsprövning borde ses ur ett större per- spektiv och omfatta alla verksamheter som rör utsatta grupper. I sitt betänkande Patientsäkerhet (SOU 2008:117) har utred- ningen – såvitt gäller frågan om registerkontroll – föreslagit att en ny lag om registerkontroll av personal inom hälso- och sjukvården införs. Kontrollen ska enligt förslaget endast avse utdrag ur belast- ningsregistret, och omfatta viss närmare angiven hälso- och sjuk- vårdspersonal (främst personer som har direkta och personliga pati- entkontakter) samt den som erbjuds att utföra motsvarande arbete som uppdragstagare, liksom personal som hyrs in från bemannings- företag. Den ska vidare avse endast särskilt allvarlig brottslighet samt sådan brottslighet som gör en person direkt olämplig att arbeta med hälso- och sjukvård, se vidare utredningens betänkande s. 475 f. Förslagen i betänkandet remissbehandlas .