sou · GYB38 · 2010-02-04 00:00:00 — Utredningen kan se fördelar med att kvalitetskontrollen återförs till . Av svar till utredningen framgår att genomförandet av EU:s nya kontrollförordning kommer att leda till ökade krav och utvidgad omfattning på kontroll och rapportering. Detta kan i sin tur leda till öka kostnader för kontrollen. Genom kontrollreformen förskjuts mer av genomförandet av fiskerikontrollen mot landbaserad kontroll och uppföljning. Utredningen bedömer det som en viktig uppgift för den nya myndigheten att effektivisera kontrollen genom åtgärder som begränsar kostnaderna. Det bör därför prövas i vilken omfattning och i vilka delar av kontrollkedjan som näringen själv skulle kunna stå för kontrollen och bära dess kostnader, s.k. egenkontroll69 (se även kapitel 7). 69 Jämför betänkandet av Utredningen om fiskekontrollen. Den svenska fiskerikontrollen – en utvärdering. Berörd verksamhet inom andra myndigheter Utredningens förslag: FoU-verksamhet, inklusive den datainsamling som föreskrivs i , ska ingå i den nya myndigheten. forskning och forskningsliknande verksamhet bör utvärderas inför inrättandet av den nya myndigheten. FoU-verksamheten har som målsättning att tillhandahålla vetenskaplig rådgivning inom följande rådgivningsprogram: Fiskevård, utsättning av fisk och vattenbruk Dessa s.k. rådgivningsprogram bedrivs i horisontellt i en matrisorganisation där linjeorganisationen utgörs av avdelningens enheter och grupper. Rådgivningsverksamheten syftar till att ge, förutom själv, regeringen, länsstyrelserna och övriga berörda underlag för att kunna utveckla ett långsiktigt hållbart fiske samt arbeta för att berörda miljökvalitetsmål ska kunna uppnås. Forsknings- och utvecklingsarbetet på är inriktad mot att förbättra kunskaperna om fiskbestånd, fiskens funktion i ekosystemet, fiskeriteknik och fiskets miljöeffekter. Verket samlar in data om fiskbestånd och miljö, beräknar fiskresursernas storlek och hur de påverkas av fisket. Undersökningarna omfattar viktiga bestånd som sill, skarpsill, torsk, havskräfta, piggvar, lax, öring, ål, abborre och kräfta. Dessa bestånd undersöks avseende ålders- och storlekssammansättning, rekrytering och utbredning. Verket studerar också fiskens funktion i ekosystemet och fiskets miljöeffekter. Forsknings- och rådgivningsverksamheten sker i mycket stor utsträckning i ett internationellt samarbete. Detta gäller särskilt de beståndsanalyser, underlag och den rådgivning som tas fram av 70 Arter som vandrar mellan sött och salt vatten. Berörd verksamhet inom andra myndigheter Den internationella samordningen samt kvalitetsutveckling av provtagning används för att ta fram och analysera biologiska data. Dessa data behövs för uppskattning av beståndsstorlek hos de bestånd som är föremål för kommersiellt fiske. Beståndsuppskattningarna, som utförs av arbetsgrupper inom ICES, ligger till grund för de biologiska råd om uttag ur bestånden som ges av Advisory Committé (). är medlem i ICES och representeras av forskare från i cirka 50 arbetsgrupper. Verket uppger till utredningen att arbetet i ICES är av central betydelse för genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken. Den vetenskapliga rådgivning som tillhandahålls av ICES baseras på data som, enligt datainsamlingsförordningen71 ska samlas in av nationella myndigheter. I har den uppgiften och den utförs till stor del av FoU-avdelningen som utför trålundersökningar med forskningsfartyget U/F Argos samt genom ombord- och hamnprovtagning från det kommersiella fisket. Datainsamlingsarbetet samordnas mellan de länder som delar fiskevatten. forskare deltar i denna samordning. FoU-verksamhet omfattar också utvecklingen av nya, selektiva och mer miljövänliga fiskeredskap och restaurering av fiskens naturliga livsmiljöer. En betydande del av detta arbete berör verkets insatser med att uppnå de svenska miljökvalitetsmålen, framför allt Hav i balans samt levande kust och skärgård och Levande sjöar och vattendrag. Verksamheten bedrivs vid Avdelningen för forskning och utveckling och består av en stabsfunktion i och följande fem enheter: 71 Rådsförordning (EG) 1543/2000. Berörd verksamhet inom andra myndigheter Utrednings- och forskningsverksamheten vid i med lokalkontor i Laboratoriet koordinerar rådgivningsprogrammen och Redskapsutveckling, samt medverkar i Östersjöprogrammet, samt studier av kustfiskbestånd i . Laboratoriet koordinerar verkets arbete under EU:s datainsamlingsförordning.72 Verksamheten i syftar till att säkerställa den kunskapsnivå som behövs för långsiktig fiskeriförvaltning och övrigt myndighetsarbete. Arbetet är i huvudsak inriktat mot datainsamling och analys inom ramen för datainsamlingsförordningen och analys och rådgivning inom ICES. En betydande del av forskningen vid laboratoriet är knuten till arbete med att bidra till att nå de miljökvalitetsmål som beslutat om. Det omfattar både grundläggande studier av fiskekosystemens funktioner och teknisk utveckling för att nå ökad selektivitet i fisket. I sker därför redskapsutveckling av trålar och garn för exempelvis torskfisket. Havsfiskelaboratoriets lokalkontor i arbetar med främst med datainsamling enlig EU:s datainsamlingsförordning. Arbetet är inriktat mot provtagningsarbete på kommersiella fångster, både i landningshamnar och ombord på fiskefartyg. i med lokalkontor i Laboratoriet koordinerar rådgivningsprogrammen , Diadroma arter och Fiskevård, utsättning och vattenbruk. Arbetet är inriktat mot datainsamling, analys och rådgivning för sötvattensfisk och vandringsfisk. En betydande del av verksamheten utgörs av åtgärder för hotade arter och miljöövervakning i samverkan med . Speciellt intresse ägnas åt hotade arter, fisksamhällena i de , lax, havsöring, ål och kräftor, övergödda sjöar samt försurning och kalkning. På uppdrag av övervakar fisksamhällen inom ramen för den nationella miljöövervakningen och kalkningsuppföljningen. Delar av verksamheten som rör de och vandringsfisk är lokaliserad till . Berörd verksamhet inom andra myndigheter i , med lokalkontor i och , samt en experimentanläggning i . Laboratoriet koordinerar rådgivningsprogrammet och medverkar i programmen , Redskapsutveckling och Diadroma arter. Arbetet är i huvudsak inriktat mot datainsamling och analys inom ramen för datainsamlingsförordningen och arbete inom ICES och Helcom. En betydande del av verksamheten rör fiskets interaktioner med däggdjur och fåglar, redskapsutveckling, samt studier av kustfiskbestånd i . Kustlaboratoriet utför på uppdrag av kustnära miljöövervakning och är bl.a. nationell datavärd för vissa fiskarter. Övervakningen sker dels för uppföljning av de nationella miljökvalitetsmålen, dels enligt åtaganden inom ramen för Helcom. Försöksstationens huvudsakliga uppgift är att producera lax och öring för enligt en vattendom. Dessutom bedrivs utveck- lings-, avels- och försöksverksamhet i anslutning till fiskuppfödningen. egna forskare och forskare vid olika institutioner på universitet och högskolor nyttjar även försöksstationens faciliteter för sin forskning. tidigare försöksstation i bedrivs i privat regi och ägs gemensamt av , kommun, och Fiskodlare i norr. Forskningsfartyget U/F , som ersatt forskningsfartyget U/F Ancylus, används i kustnära undersökningar och i sjöarna . Undersökningarna omfattar bland annat provfisken och vatten- och sedimentprovtagningar. Forskningsfartyget U/F Argos är största och enda oceangående forskningsfartyg. Argos har en central uppgift i havsforskning och fiskerivetenskapliga undersökningar och används främst i arbetet med beståndsuppskattningar. Inom bereds ett förslag om att ska ta över ansvaret Berörd verksamhet inom andra myndigheter (redarfunktionen) för bland annat Argos.73 Mot den bakgrunden tar utredningen inte ställning till Argos framtid, förutom att den konstaterar att den nya myndighetens behov av dataunderlag från undersökningar och miljöövervakning till sjöss bör fortsatt säkerställas. Tabell 4.25 Årsarbetskrafter på forsknings- och utvecklingsavdelningen Källa: svar till utredningen , dnr M 2009:01/2009/7. Utredningen konstaterar att undersökningsarbete, datainsamling samt utvecklingsarbete även kommer att behövas för att tillgodose dels havs- och vattenmiljöarbetets behov, dels krav från EU samt att underlag tas fram för förhandlingar inom EU och internationella organ. har en lång kust och ett stort antal sjöar och vattendrag. I alla dessa vatten utgör fisk en viktig beståndsdel i ekosystemen. Detta motiverar enligt utredningens bedömning att även bör säkerställa FoU-resur- ser och kompetens på området. Utredningen anser dock inte att sådan verksamhet nödvändigtvis behöver finnas i den nya myndig- 73 Förslag till organisation avseende statens forsknings- och undersökningsfartyg. Rapport från med redovisning av regeringsuppdrag att förbereda en ny organisation för statens forsknings- och undersökningsfartyg. N2009/9217/IR. Berörd verksamhet inom andra myndigheter heten för att dess behov ska kunna tillgodoses. Utredningen utvecklar sin bedömning i frågan i kapitel 5. Utredningen delar uppfattningen som framfördes av Utredningen inom livsmedelskedjan74 att utveckling och användning av selektiva redskap är ett viktigt medel för att främja en hållbar resursförvaltning som näringens incitament är begränsade när det gäller detta område. Utredningen ifrågasätter dock uppfattningen att staten bör ha ansvaret för denna verksamhet, utan anser att incitament bör skapas i samråd med fiskerinäringen i syfte att föra över detta ansvar till näringen. Utredningen menar att utveckling av redskap – även sådana som är anpassade till de krav som ett hållbart fiske ställer – borde vara en viktig del i näringens sektorsansvar. Utredningen föreslår att denna fråga omfattas av den översyn av forsknings- och utvecklingsverksamhet som föreslås i kapitel 5. Förutom i Swedmar deltar även i en rad andra internationella sammanhang, bl.a. i ett 50-tal arbetsgrupper under ICES . Verket deltar också i Regionala rådgivande nämnd (NRAC), RAC och i den pelagiska RAC:en och är även delaktig i Helcom:s arbete med BSAP i frågor om biologisk mångfald. Därutöver är verket engagerad i FAO, PGU75 , och . deltagande är omfattande och utredningen vill allmänt peka på att det krävs medvetna val ifråga om vilka internationella samarbeten engagerar sig i för att nå de önskade effekterna. Det kan därför finnas skäl att inför bildandet av den nya myndigheten göra en översyn av nuvarande deltagande i internationellt samarbete som det inte kan uteslutas att det internationella samarbetet kan komma att öka. 74SOU 2009:8, s. 326. 75 Politik för global utveckling. Genomförs enligt regeringens skrivelse 2007/08:89. politik för global utveckling, , och . Berörd verksamhet inom andra myndigheter 4.2.7Uppgifter som har bedömt kan tillkomma (2010-2012) Utredningen har inhämtat underlag om vilka uppgifter som bedömer kan tillkomma i verksamheten (2010-2012). bedömer att följande uppgifter kan tillkomma under den angivna tidsperioden:76 4.Samordning av vattenbruksfrågor i enlighet med vattenbruksutredningens förslag samt upprättande av nationell strategi för att ge vattenbruket förutsättningar att växa inom ekologiskt hållbara ramar. Förstärkt resursbehov 2,5 årsarbetskrafter. 5.Framtagande av handlingsplan och ökad beredskap för främmande arter. Samordning när det gäller import/utförsel, förvaring och försäljning av levande främmande arter. Förstärkt resursbehov 1 årsarbetskraft. 6.Certifiering av fiskefartygens maskinstyrka. Förstärkt resursbehov 0,4 årsarbetskrafter. 7.Utökade krav avseende datainsamling för fritidsfiske. Inga uppgifter om resursbehov. 8.Den nya kontrollförordningen inkluderar numera fritidsfisket och fisketurismen. Denna ställer krav på att införa och kontrollera ett saluförbud för allt fritidsfiske i havet bedrivet från båt samt även att följa fritidsfiskets utveckling i stort. Inga uppgifter om resursbehov. 9.Arbete med att främja fritidsfiskerelaterad verksamhet. Förstärkt resursbehov 0,5 årsarbetskraft. 10.Översyn av riksintressen. Förstärkt resursbehov 0,5 årsarbetskraft. 11.Digitalisering av förvaltningsgränser. Förstärkt resursbehov en årsarbetskraft. Av dessa uppgifter framgår att bedömer att cirka tre årsarbetskrafter tillkommer för de delar som utredningen föreslår inte ska ingå i den nya myndighetens verksamhet. Detta innebär i så fall att en omprioritering behöver göras för att säkerställa en 76 svar till utredningen , dnr M 2009:01/2009/7. Berörd verksamhet inom andra myndigheter Utredningen har utgått från en sådan omprioritering i sitt förslag till anslagsöverföringar (se nedan). Därutöver framgår av ett underlag som lämnat till regeringen77 att nya krav på fiskerikontrollen (se ovan) enligt verket kommer att medföra omfattande resursbehov. I underlaget anges ett nationellt finansieringsbehov på . I budgetpropositionen tillfördes anslaget 1:14 för att förbättra och utveckla fiskerikontrollen. Utredningen har inte haft möjlighet att analysera den framtida fiskerikontrollens eventuella behov av ytterligare resurser. Dessa frågor bereds inom . 4.2.8Finansiering av verksamhet och förslag till anslagsöverföringar verksamhet finansieras bl.a. av anslaget 1:14 under UO (utgiftsområde) 23 Jord- och skogsbruk, fiske med anslutande näringar och som uppgick till (2008 var motsvarande belopp ). Av detta belopp ska användas för arbetet med miljökvalitetsmålen Hav i balans samt levande kust och skärgård, Levande sjöar och vattendrag och Storslagen fjällmiljö. Anslaget ska även användas för datainsamlingen enligt EU-förordningen nr 1543/2000 avseende nationella kostnader. Enligt budgetpropositionen anvisades av anslaget 1:14 . beräknades anslaget till 172 miljoner kronor.78 I enlighet med regeringens proposition En sammanhållen svensk havspolitik (prop. 2008/09:162) finansieras med 2009 respektive 2010 för utveckling av skonsamma och selektiva redskap av anslaget 1:12 Havsmiljö. För genomförande av den nationella planen för återhämtning av beståndet av ål tillförs ytterligare 2009 respektive 2010 samt för skrotning av fiskefartyg och fiskevårdande åtgärder respektive 2010. 77 kompletterande budgetunderlag. 78 Enligt Prop. 2009/10:1 Utgiftsområde 23 föreslår regeringen att anslaget 1:14 tillförs för att förbättra och utveckla fiskerikontrollen. I enlighet med förslag i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat (prop. 2008/09:162) ökade anslaget med 2009. Ytterligare tillförs 2010 och 2011. Berörd verksamhet inom andra myndigheter Anslaget 1:15 Strukturstöd till fisket m.m. (UO23) uppgick till och finansierar framför allt nationellt stöd till åtgärder som medfinansieras av EU via Europeiska fiskerifonden inom ramen för fiskeprogrammet. Anslaget kan även användas för medfinansiering av andra EG-projekt som ligger i linje med fiskeprogrammet. Inom samma utgiftsområde finns anslaget 1:16 Från EG-budgeten finansierade strukturstöd till fisket m.m. () som används för EU:s medfinansiering av stödet enligt anslaget 1:15. Anslaget 1:17 Fiskevård (UO 23) används för bl.a. bildande av fiskevårdsområden, fisketillsyn, främjande av den biologiska mångfalden och biotopvård, insatser för bevarandet av hotade arter samt utsättning av fisk. Anslaget används även till fiskevård främst i allmänna och enskilda vatten med fritt handredskapsfiske i kustområden och i sjöarna i . Allmän fiskevård finansieras delvis av anslaget för fiskevård men också av vattenavgiftsmedel i enlighet med vattendomar. Anslaget 1:17 Fiskevård uppgick till 2009. anvisades av anslaget 1:17 . beräknas anslaget till oförändrat belopp. Fördelningen av medel av anslaget 1:17 har i huvudsak skett enligt samma rutiner , innebärande att huvuddelen av medlen fördelats till länen, som i sin tur har haft bemyndigande att hantera ansökningar om bidrag från lokala fiskevårdsintressenter. 2009 fick i avgiftsintäkter från sin uppdragsverksamhet (2008: ). Avgiftsintäkterna får disponeras av . Intäkterna från uppdragsverksamheten kommer från undersökningsfartyg, utredningskontor och laboratorier. tjänsteexport avser internationell konsultverksamhet, i första hand grundat på ett avtal med Sida. Intäkter av bidrag uppgick till (). Bortser man från EU är den största bidragsgivaren (2008). Som en konsekvens av utredningens förslag att huvuddelen av verksamhet ska ingå i den nya myndigheten föreslås att anslaget 1:14 till övervägande del förs över till den nya myndighetens förvaltningsanslag respektive sakanslag som den nya myndigheten disponerar över. Även anslaget 1:17 Fiskevård föreslås föras över hit (se även kapitel 7). Berörd verksamhet inom andra myndigheter Av svar till utredningen framgår att genomförandet av EU:s nya kontrollförordning kommer att leda till ökade krav på kontroll och rapportering. Detta kommer i sin tur leda till ökade kostnader för kontrollen. Utredningen anser att åtgärder bör vidtas för att minska kostnaderna för fiskerikontrollen, bl.a. genom att använda mer tekniskt stöd. nya plattformar till sjöss och i luften bör också kunna bidra till en effektivare fiskerikontroll. Utredningen om fiskerikontrollen79 ansåg att det borde finnas ett utrymme för att utveckla ett s.k. egenkontrollsystem inom kvalitetskontrollen, förutsatt att bl.a. informationsutbytet ökar och ett stort förtroende etableras mellan kontrollmyndigheterna och näringen. Som utredningen anfört tidigare bör det prövas i vilken omfattning som näringen själv skulle kunna stå för kontrollen och bära kostnaderna. Tabell 4.26 Kostnader i för verksamhet 2008 och 2009 Anm. Exklusive OH-kostnader om inte annat anges. Den centrala OH-kostnaden uppgår enligt till plus som är "lokal" OH-kostnad, dvs. R-avdelningens och Kontrollavdelningens riktade andel av huvudkontorets kostnader. Exempelvis del av ekonomernas kostnad som då motsvarar deras arbete direkt mot avdelningen. På motsvarande sätt betraktas IT-kostnader och hyran i Avdelningschefen samt avdelningsadministratören på Kontrollavdelningen och Resursavdelningen ingår inte i OH-kostnaden. Källa: svar till utredningen , dnr M 2009:01/2009/7. Enligt utredningens förslag är det framför allt verksamhet på utvecklingsenheten och strukturenheten som inte föreslås ingå i den nya myndigheten. Nedan framgår kostnaderna för dessa verksamheter enligt de uppgifter som har redovisat till utredningen. 79 SOU 2005:27. SOU 2010:8 Berörd verksamhet inom andra myndigheter Tabell 4.27 Årsarbetskrafter samt kostnader i för verksamhet som inte ska ingå i den nya myndigheten 1,5–2 aVad som omfattas av främjandefrågor framgår av avsnitt 4.2.4. bVattenbruk omfattar regleringar avseende fisksjukdomar, GMO, främmande arter samt främjandefrågor för denna näring. cStrukturstödshanteringen omfattar förvaltning, beslut, analys. utbetalning, rekvisition och attestering. Kostnaderna för strukturstödshanteringen är högre än vad som anges i tabellen. En ytterligare del täcks genom EU-bidrag, s.k. TA- medel (Technical Assistance) och uppgår till 4,5 mnkr. dKostnader för tillkommande uppgifter och övrigt har uppskattats av utredningen. Källa: svar till utredningen , dnr M 2009:01/2009/7. Utifrån de förslag som utredningen lägger fram beträffande vilka delar av verksamhet som bör ingå i den nya myndigheten respektive inte ingå föreslås följande anslagsöverföringar: Tabell 4.28 Finansiering av överförd verksamhet från , överföringar mellan anslag och ändringar av dispositionsrätt () -172,1b -28,0 -70,0 -24,8 aBeräknat enlig BP 2010. Enligt BP 2009/10:1 tillförs för att förbättra och utveckla fiskerikontrollen. I enlighet med förslag i propositionen En sammanhållen klimat- och energipolitik – Klimat (2008/09:162) ökar anslaget med 2009-2011. Anslag 1:14 föreslås upphöra. Beloppen som förs över till den nya myndigheten föreslås bli en del av det nya ramanslaget för denna myndighet. bAnslagets storlek 2011 beräknat enligt budgetpropositionen . cSe tabell 4.27. Berörd verksamhet inom andra myndigheter Utredningen ska enligt direktiven bl.a. ta ställning till vilka verksamheter inom de fem vattenmyndigheterna som ska ingå i den nya myndigheten för havs- och vattenmiljöfrågor. Länsstyrelserna i , , , och har utsetts att vara sådana vattenmyndigheter med ansvar för förvaltning av vattenmiljöns kvalitet. Vattenmyndigheterna ansvarar för arbetet inom respektive vattendistrikt. Dessa har fått benämningen , , Norra , Södra respektive vattendistrikt. EU:s ramdirektiv för vatten80 antogs och innebar en samlad reglering av vattenfrågorna inom EU, bland annat avseende utsläppsreglering och normer för miljökvalitet. För svenskt vidkommande kom detta bland annat att leda till inrättandet av en ny förvaltningsorganisation med fem vattendistrikt knutna till ett antal faktiska avrinningsområden. Arbetet hade tidigare varit uppdelat länsvis, där samtliga 21 län ansvarat för vattenfrågorna. Ramdirektivets miljömål ska vara uppnådda , vissa möjligheter finns dock att senarelägga denna tidpunkt. Tidsperspektivet ställer stora krav på att ett väl samordnat och effektivt arbete med vattenfrågorna kan utvecklas, såväl mellan medlemsstater som inom respektive stat. Ramdirektivet anger att beslut bör fattas så nära de platser där vattnet påverkas eller används som möjligt.81 Vidare anges i direktivet att då det gäller administrativa arrangemang ska varje medlemsstat identifiera lämplig behörig myndighet inom varje avrinningsdistrikt (Artikel 3:2) samt att medlemsstaterna får utse ett befintligt nationellt eller internationellt organ till sådan behörig myndighet för direktivets ändamål (Artikel 3:6). Förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön (vattenförvaltningsförordningen) reglerar i detalj det svenska genomförandet av ramdirektivet för vatten. 80Europaparlamentets och rådets direktiv /60/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. Berörd verksamhet inom andra myndigheter innehåller regler om kartläggning och analys, miljökvalitetsnormer, åtgärdsprogram, övervakning och förvaltningsplaner samt en del andra bestämmelser. 4.3.2Nuvarande organisation och verksamhet Utredningens direktiv avseende inrättande av en myndighet för havs- och vattenmiljöfrågor, där bland annat verksamheter inom vattenmyndigheterna kan komma att omfattas, kan ses i ljuset av att den dominerande organisationsprincipen i staten varit renodling och sektorisering. Utvecklingen bygger på en strävan mot ökad enhetlighet i rättstillämpningen, ökad effektivisering samt likabehandling av medborgarna. Även om olika sätt att organisera statlig verksamhet kan urskiljas, dominerar intrycken av en ökad sektorisering, snarare än integrering.82 Länsstyrelserna har, med utgångspunkt samordnade länsförvaltning, tappat en rad verksamheter men även tillförts vissa nya uppgifter. Flera utredningar har också lämnat förslag om en reformering av den regionala strukturen. Huvudinriktningen i förslagen har varit att en minskning av antalet län bättre skulle svara mot de samhälleliga förvaltnings- och planeringsbehoven på regional nivå.83 Länsstyrelserna har ett förvaltningsansvar inom respektive län för sådana frågor där inte andra myndigheter har ansvaret. I detta ligger även att länsstyrelserna har ett samordningsansvar för olika samhällsintressen inom sitt ansvarsområde. Områden som ligger nära vattenfrågorna är främst naturvård och miljöskydd, fiske, lantbruk, klimatfrågor, hållbar samhällsplanering, kultur och boende. ska också verka för uppfyllandet av miljökvalitetsmålen, vilket då det gäller havs- och vattenmiljöfrågorna främst avser Hav i balans samt levande kust och skärgård, Ingen övergödning och Levande sjöar och vattendrag, men även till vissa delar sådana mål som Giftfri miljö, Ett rikt växt- och djurliv och Bara naturlig försurning. De ska också ge stöd till kommunerna i deras miljömålsarbete och föra in dessa frågor i den regionala planeringen. Detta arbete anknyter också till de informations- 82Staten regionalt och lokalt – modeller för organisation och samverkan, Statskontoret 2008:3.