sou · GYB37 · 2010-02-02 00:00:00 — Avslutningsvis svarade (gymnasieskola) och (vuxenutbild- ning) att arbetet med att främja likabehandling och förebygga olika former av kränkningar i stor utsträckning handlar om funktions- hinder. Tabell 1 Andel förskolor, skolor och vuxenutbildningar i procent som svarar att det främjande arbetet i stor, liten eller ingen utsträck- ning alls handlar om de olika diskrimineringsgrunderna143 143 Ibid. s. 40. Kvinnor och män inom högskola och universitet Genomgång av statistik och bevakning över forskning och undersökningar visar att antalet sökande, antagna och nybörjare inom högskolor och universitet ökar.144 Av de kvinnliga elever som slutförde gymnasiet /05 hade påbörjat högskolestudier , dvs. senast /08. Motsvarande andel av de manliga eleverna var , dvs. en skillnad på . Detta innebär att kvinnorna dominerar såväl bland sökande och antagna som bland nybörjare i högskolan. Av dem som påbörjar en högskoleutbildning är det dessutom en större andel av kvinnorna än av männen som avlägger en examen. Av de 42 700 studenter som avlade en första examen /08 var kvinnor. Av dem som utexaminera- des /2007 var kvinnor och män. De största könsskillnaderna finns inom hälso- och omvårdnads- programmen samt inom pedagogik, där var kvinnor som tog sin första examen /2007. På teknikprogrammen var motsvarande siffra för män.145 Männen har längre studietider i sina examina än kvinnorna: av männen som avlade examen /08 hade en studie- tid jämfört av kvinnorna – och männen studerar i högre grad än kvinnorna på avancerad nivå. Fler kvinnor än män söker till högskolan men lägre andel kvinnor än män blir antagna rapport146 visar skillnaderna mellan könen i utbildningsvalen. Valet till, och prestationerna i, gymnasieskolan formar till stor del de unga männens och kvinnornas möjligheter att välja fortsatta studier. Könsobalansen inom grundutbildningen har ökat , dvs. kvinnorna dominerar inom fler utbildningar. Av sökande nybörjare till hög- skolan (dvs. sökande utan tidigare högskolestudier) var kvinnor och män . 145SCB 2008, s. 33 i Trender och Prognoser i Landrapport 2 för EU-socioekonomiska nätverket. 146Kvinnor och män i högskolan 2008:20. könen har varit densamma . Av de kvinnor utan tidigare högskolestudier som sökte till högskolan antogs . Av de män som sökte antogs . Om vi ser på inkommande studenter och free-moverstudenter som kommer in i det svenska universitetssystemet så utgör de nu av de nya studenterna ett enskilt år. har såväl antalet män som antalet kvinnor från andra länder ökat starkt. Av nybörjarna kommer av kvinnorna från andra länder och bland männen utgör de utländska studenterna . Utan de utländska studenterna skulle alltså kvinnodominansen vara ännu större.147 Utländska doktorand- nybörjare ökade och utgjorde av samtliga nybörjare. När det gäller forskarnivå är det större andel män än kvinnor som går vidare till forskarstudier men kvinnornas andel av såväl nybörjare som examinerade i forskarutbildning ökar stadigt. avlades närmare hälften av doktorsexamina av kvinnor, vilket kan jämföras med en fjärdedel . Det skiljer sig dock mellan olika områden. De flesta männen finns inom naturvetenskap, med undantag inom lant- och skogsbruk där övergångarna är större för kvinnor än för män även om skillnaderna är mycket små.148 Generellt sett påbörjar män alltså forskarutbildning i högre grad än kvinnor, även om man tar hänsyn till deras olika utbildnings- vägar i grundutbildningen. Enligt enkätundersök- ning149 bland landets doktorander framkommer bland annat att de kvinnliga doktoranderna inte känt sig uppmuntrade av sina lärare att gå vidare till forskarutbildning i samma utsträckning som männen. Huvudresultat av rapportern Kvinnor och män i högskolan sammanfattar de båda könens möjligheter till högre positioner inom universitet och högskolor: Ju högre upp i den akademiska hierarkin, desto snedare är könsfördel- ning i termer av manlig dominans. Utvecklingen mot jämn könsför- delning går långsamt. Bland de nyrekryterade professorerna, 147HSV Kvinnor och män i högskolan 2008:7. 148HSV årsrapport s. 79. lektorerna och forskarassistenterna är könsfördelningen jämn endast bland lektorer. Den största ökningen av andelen kvinnor har skett bland lektorer och forskarassistenter. Andelen kvinnor bland professorerna var 2007, vilket kan jämföras i mitten av 1990-talet.150 Således finns det anledning att ställa följande frågor: Finns det inslag av strukturell diskriminering, dvs. att vissa regler, normer, rutiner, förhållningssätt och beteenden som förekommer vid in- stitutionerna systematiskt missgynnar kvinnliga sökande? Bedöms kvinnor annorlunda och får därför inte samma förutsättningar som män på grund av att män föredrar att umgås och arbeta med andra män? Kan antagningen till forskarutbildningen – i de fall antag- ningsprocessen har informella inslag – främst missgynna presum- tiva kvinnliga forskarstuderande? Likabehandlingsarbete inom högskolor och universitet utvärderat har genomfört en omfattande utvärdering av läro- sätenas arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald /2000. Det följdes upp 2003. Rapporten drar slutsatser att jämställdhets- och mångfalds- arbetet inom högskoleområdet haft varierande framgångar. Generellt har det gått framåt. Det som särskilt förbättrats har varit samordningen mellan olika organisatoriska nivåer och en tydligare koppling till övergripande mål och kvalitetsdiskussioner. Student- inflytandets roll lyfts likaså fram som en viktig faktor samt lärosätenas tydlighet i form av policys och ett brett register av åt- gärder för att främja såväl studenternas som doktorandernas inflytande.151 Det finns överlag övergripande planer för jämställdhetsarbetet på lärosätesnivå, men ofta saknas handlingsplaner med ansvarsför- delning på respektive beslutsnivå. En medvetenhet om vikten av att utveckla jämställdheten finns ofta på ledningsnivå, men på andra nivåer saknas överblicken och i viss mån också medvetenheten om hur och varför arbetet skall bedrivas. Rapporten pekar på att det 150Kvinnor och män i högskolan 2008:20R s. 76–77. 151Lärosätenas arbete med jämställdhet, studentinflytande samt social och etnisk mångfald – en uppföljning av utvärdering /2000. skulle behövas effektivare sätt att förmedla tyngden i målsätt- ningarna och att markera jämställdheten som en kvalitetsaspekt i utbildning och annan verksamhet. Vidare saknas det övergripande sammanställningar av vad som fungerat bra och vad som har fungerat mindre bra. Punktvis har vissa satsningar varit framgångsrika, t.ex. i syfte att förbättra rekryteringen av studenter med annan etnisk bakgrund än svensk. När rekryteringen gjorts som del av ett kvalitetsarbete och bedrivits fokuserat med ledningens stöd har det gett effekter. Man har lyckats rekrytera fler studenter med olika etnisk bakgrund. Jämställdhetsarbetet har däremot inte inkluderats i detta mång- faldsarbete, vilket fått negativa effekter för jämställdhetsarbetet, som tenderat att tappa fokus och fart.152 Med tanke på att en högre andel män än kvinnor inte slutför sin gymnasieutbildning skulle man kanske förvänta sig att finna högre andelar män än kvinnor i komvux gymnasiala utbildningar, men så är inte fallet. har andelen kvinnor på komvux gymnasiala nivå legat runt 65–66 procent.153 Vissa berättelser av studerande på komvux och SFI antyder att etnisk tillhörighet spelar roll för elevernas självbild och för vilka möjligheter man upplever sig ha i skolan och i livet.154 2.2.5Utbildningsorganisationer som sociala konstruktörer av elever och studenter årens forskning på utbildningsområdet pekar på skolans egen organisation, strukturer och lärarnas föreställningar som avgörande för hur klimatet i skolan upplevs av olika elever. Det är m.a.o. viktigt att samspelet mellan de vuxna och elever i vardagen fungerar bra. Läroplanen ger möjligheter och bra grund. Ett socialkonstruktivistiskt perspektiv sätter den enskilda individen(eleven) i ett sammanhang och problematiserar en enskild aktör som ensam ansvarig för det som sker i en utbildningsmiljö. Utifrån detta perspektiv kan inte t.ex. elevers skolsvårigheter (eller 153Diskriminerad, trakasserad, kränkt. diskriminering) förstås oberoende av den sociala kontexten. Det är inom skolan på liknande sätt såsom diskuterades ovan om arbets- livets sociala konstruktion och föreställningar om det normala och det avvikande dvs. det är våra föreställningar och normer, värderingar och kulturella synsätt som definierar vad som är acceptabelt och normalt i ett sammanhang. Det är således i samspelet med den sociala kontexten som elevers svårigheter i skolan upplevs och identitet, som elevers svårigheter eller funktionshinder får sin innebörd.155 Konstruktion av en invandrarelev inom skolan som ett exempel Bilden av skolan som en neutral lärande institution har problemati- serats under senare åren.156 I stället för att skapa rättvisa förutsätt- ningar (lika rättigheter och möjligheter) för alla barn och elever skapar och sorterar skolan elever i olika grupper dvs. vuxna mellan sig och elever mellan sig, liksom vuxna och elever emellan.157 Social konstruktion av elever sker i skolans vardag, i undervis- ningen, i bedömningen av elevers förmåga och prestationer. Därför måste diskriminering förstås som en del inom ramen för skolans vardag. Skolans roll som viktig samhällsarena för socialisering i sociala ordningar som även finns i andra delar av samhället har lyfts fram även i Rapport 2003, avsnittet om Barn och ungdomars uppväxtvillkor: Skolans praktik kan i likhet med andra institutionella praktiker sägas omges av en social ordning, en uppfattning av hur saker ska vara, som skapas och upprätthålls via regler, vanemässighet och rutiner.158 I avhandling gör skillnad159 diskuteras hur skolpersonalens särskiljande av eleverna får betydelse för hur eleverna uppfattas vara, tillåts vara och för hur de blir bemötta i skolan. Om flickor identifieras som svenska eller invandrare får till exempel betydelse för hur en klädsel i urringat linne kommuniceras och hanteras. Särskiljandet gör alltså något med eleverna. Vidare visar studien att särskiljandet mellan eleverna ofta relateras till an- 155Isaksson 2009 s. 29. 156Gruber, , 2007, , 2009. 157SOU 2005:56 avs. 158Integrationsverket, 2004. 159Gruber,2007. taganden om kulturella eller nationella skillnader, i viss mån även kroppsliga skillnader och att eleverna med utgångspunkt från detta identifieras som svenska eller icke-svenska. Sättet att dela in elever kan förstås i överensstämmelse med det som beskriver som kulturell rasism.160 Det vill säga att människor uppfattas vara fast- låsta i sin kultur på ett sätt som påminner om tidigare tiders rastänkande och att underordning och marginalisering numera sker utifrån idéer om kulturellt betingade skillnader, ii stället för idéer om biologiska raser. Intersektionell analys av skolan synliggör vidare hur pojkar med utländsk bakgrund har blivit orättvist behandlade p.g.a. sitt ut- ländska ursprung av myndighetspersoner och lärare, jämfört med svenska pojkar med svenskfödda föräldrar. Även religiös tillhörig- het ger upphov till kränkningar, värst drabbade är muslimska elever. Att kränkningar och mobbning tillhör elevernas vardag i skolorna och skolornas bristande förmåga att agera för att för- hindra dessa måste uppmärksammas och skolans organisation sättas i ett sammanhang. Enligt framträder sådana idéer till exempel när invandrarelever ses som genuina och spontana till följd av sin kultur, när invandrarkillar tillskrivs en macho-kultur, eller när romska elever associeras med en mycket problematisk kultur. Det rör sig alltså om ett särskiljande som främst görs via antaganden om en kulturell annorlundahet och som dessa elever förmodas vara bestämda av och nästan som ett arv uppfattas bära med sig genom livet.161 Föreställningar om hur flickor och pojkar med olika funktionshinder och sexuell läggning bemöts och behandlas olika inom skolans eget normsystem, av lärarnas före- ställningar och förväntningar om.162 Det är inte ovanligt visar undersökningar163 att barn med annan etnisk bakgrund än svensk bedöms och placeras i särskolor oftare än barn med svenska föräldrar. Elever med utländsk bakgrund bedöms och placeras i särskolan på olika grunder. De flesta elever med svenska föräldrar har medicinskt dokumenterade funktions- hinder (syn/hörselskador, CP-skada m.m.), medan elever som placerats i särskola p.g.a. koncentrationssvårigheter nästan uteslutande hade invandrarbakgrund. 160Goldberg 1993, 1994 i , s. 201. 161Gruber, 2007, s. 201. 163Bel , 2002. att särskoleplaceringen av elever med invandrarbakgrund snarare har en disciplinär karaktär vars syfte är att korrigera oönskade beteenden i stället för att tillgodose deras integrationsrelaterade eller pedagogiska behov.164 Bilder av De andra i undervisningsmaterial Kunskap i läromedlen förutsätts vara neutral och fri från värde- ringar som på något sätt skulle stå i motsats mot skolans jämställd- hetsideal- och likabehandlingsideal. Kunskap om etniska grupper, religioner, platser och andra saker som uppfattas ligga utanför den egna kultursfären är ofta stereotypa samt sporadiskt belysta och bristfälliga till sitt innehåll. rapport165 visade att det förekommer onyanserade och stereotypa beskrivningar av homo- och bisexuella samt transpersoner i den svenska skolans litteratur. Forskning med genus- och etnicitetsperspektiv på läromedel visar hur de framställer kvinnor och män med olika etnisk bakgrund. De uttalade och underliggande bilderna förmedlar en etnocentrisk världsbild. Även om 1800-talets rasistiska och koloniala bilder i läromedlen har förändrats och nyanserats finns det fortfarande kvar fördomar av folk från andra delar av världen.166 Barn med behov av särskilt stöd Skolans insatser för elever i behov av särskilt stöd är att analysera spänningen mellan normalitet och avvikelse som manifesteras i skolans arbetssätt för elever med särskilda utbildningsbehov. m.fl. har analyserat hur skolans läroplan omsätts i praktiken när det gäller elever med behov för särskilt stöd utifrån elevens egna individuella förutsättningar. Analysen visade att svårigheter (som upplevs runt en elev med behov av särskilt stöd) tillskrivs elevens brister and individuella karaktärsdrag snarare än till lärarens eller skolans föreställningar om eleven som funktions- hindrad. Teoretiska modeller för specialstöd liksom för vad eleven ska ha för typ av stöd användes snarare än elevens faktiska behov 165I enlighet med skolans värdegrund? Rapport 285, . 166SOU 2005:56 s. 224. Föräldrarna var sällan medvetna om att deras barn hade individuell planering.167 Konsekvenser för en individ av ojämlikt bemötande och föreställningar om annorlundahet Att bli definierad och kategoriserad enligt föreställningar utifrån en grupptillhörighet har även implikationer för individens identitet. Enligt är nedvärderande och stigmatiserande attityder och reaktioner i omgivningen är viktiga inslag i detta perspektiv, liksom hur individen svarar upp mot att bli kategoriserad och reagerar på den sociala meningen som tillskrivits individen av andra. betonar också att den sociala mening som tillskrivs en viss kategori, i det här fallet elever i behov av särskilt stöd i skolan, blir en själv- uppfyllande profetia för den som blir kategoriserad. Individen för- söker identifiera sig med och leva upp till den tillskrivna sociala innebörden av denna kategori.168 Maktrelation mellan lärare och elever Rapporten , trakasserad och kränkt diskuterar makt- relationen mellan personal och barn/elever och studeranden. Det som är viktigt ur diskrimineringsperspektivet är när de vuxna brister i respekt gentemot elever vilket kan handla om när lärarna pratar om elever och deras hemförhållanden så att andra elever och vuxna hör. Det tycks även utifrån elevers uppfattning finnas vissa lärare som ständigt misstror somliga elever. Exempelvis händer det alltför ofta att det är fel elever som får skuld för händelser eller att vissa elever utsätts för obegripliga sanktioner från lärares sida. Eleverna uppfattar också att lärare har sällan adekvata förklaringar när elever ifrågasätter förhållanden i skolan. Det kan handla om att elever utsätts för kollektiva tillrättavisningar och bestraffningar i ganska stor omfattning.169 Eleverna i menar ofta att det blir en del missför- stånd kring elevers språkbruk, vilket kan kopplas till åldersskillnader mellan elever och lärare. Elevernas uppfattning är att äldre lärare generellt sett är mer benägna än yngre lärare att 167Isaksson, 2009. 168Isaksson, 2007, s. 39. 169Diskriminerad, trakasserad, kränkt. racka ner på elevers sätt att tilltala varandra (med ord som bög, hora, blatte, bitch osv).170 Dessa, vad lärarna kallar fula ord sätts inte in i något sammanhang, utan fördöms som dåliga och icke-önskvärda. På vissa skolor skrivs det in i trivselreglerna att eleverna inte får använda fula ord, tugga tugummi och använda mobiltelefon. har eleverna uppfattat just trivselregler som orättvisa då de gäller för elever och inte för lärare. Personalen har med andra ord stor betydelse för skapandet av trygghet, gemenskap och förtroende både vad gäller barn, elever och studerandes intellektuella förkovran och socialt för elevernas trivsel. Före- komsten av favoriseringar upplevs som orättvis och godtycklig. Även skolledare har en stor symbolisk och reell betydelse för att skapa trygghet och gemenskap för eleverna. I en gymnasieskola visar det sig att rektorns närvaro och positiva kraft uppskattades av eleverna och visade vägen för en empatisk anda mellan eleverna och skolpersonalen. Att han skakat hand med varenda elev på skolan och hälsat dem välkomna tillbaka efter lovet ger uttryck för ett engagemang och en vilja till närvaro som kan påverka skolandan i positiv riktning, vilket verkar var fallet på just denna skola. Han talar sig varm för att empati är grunden för en god skolanda. En annan gymnasieskola verkar tvärtom genomsyras av en bristfällig ledning. Eleverna känner inte förtroende för rektor, som vid Skol- verkets besök ger ett ganska distanserat och oengagerat intryck. Rektors sätt att leda kan påverka stämningen på skolan och vilken tilltro eleverna har för sin skola.171 2.3Ett exempel på en modell för att arbeta systematiskt med lika rättigheter och möjligheter172 I detta avsnitt presenteras först ett exempel på en modell att arbeta med systematiskt och målinriktat för lika rättigheter och möjlig- heter. I avsnittet beskrivs också ett par exempel pågående 170Se även SOU 2009:64 som diskuterar denna fråga. 171Diskriminerad, trakasserad, kränkt. 172Det finns ett stort antal olika sätt och modeller att arbeta med för lika möjligheter och rättigheter. De flesta bygger på erfarenheter av att arbeta med jämställdhet. Det presenterade exemplet har ursprungligen utvecklats av en forskargrupp i . Den bygger på erfarenheter av ett flerårigt forsknings- och utvecklingsprojekt för jämställdhet på 18 arbetsplatser (både offentliga och privata). Projektet beskrivs i Huhta, , Lavikka, Leinonen, Rissanen, Uosukainen och Ylöstalo, 2005. Modellen har vidareutvecklats i Huhta, , Leinonen, Uosukainen, 2007. främjandearbete i vilket man försökt föra in en mer systematisk arbetsmodell. har utvecklingen av kunskaps- fältet som handlar om organisationsförändringar vuxit explosions- artat. Det har bedrivits forskning på varför förändring sker och skrivits många handböcker som gör anspråk på att stödja och utgöra underlag för olika slags förändringsinitiativ. som alltfler modeller presenterats visar det sig att majoriteten av alla initierade förändringar har svårt att lyckas och leva vidare.173 Miss- lyckandena beror på flera faktorer men det finns ett antal observa- tioner om förutsättningar för framgång som kommer att presenteras nedan i samband med presentationen av arbetsmodellen. Kunskap, vilja och förmåga att genomföra förändringar kan nämnas som universella förutsättningar. Gemensamt för de flesta förändringsprojekt är att ha kunskap, inte bara om det aktuella sakområdet (t.ex. jämställdhet eller mångfald) utan framför allt om vad en förändringsprocess kräver för färdigheter och vad som händer. Exempelvis är motstånd vanligt vid införandet av en planerad förändring. Motstånd kan minskas genom att involvera medarbetarna i utvecklingsarbetet, information och kommunika- tion är därför den allra viktigaste länken i hela processen. I avsnitt 2.1.5 (arbetslivet) beskrevs varför det är så svårt att för- ändra den köns- och etniskt uppdelade arbetsmarknaden. Forsk- ning om genuskonstruktion visar att kön/genus görs i organisa- tionernas vardag och kan inte skiljas åt från organisationens verk- samhet. Exempelvis har det visat sig att ett villkor för att kunna förändra existerande könsrelationer (som över- och underord- ningsrelationer) har varit att chefer och anställda får syn på vad som är problemet. Med andra ord hur de mekanismer och praktiker (och normer) som återskapar och upprätthåller traditionella köns- relationer fungerar både på individ-, grupp- och organisations- nivå.174 Samma förhållanden gäller även för upprätthållande av normer och strukturer där ojämlikhet skapas mellan svenskar och människor med utländsk bakgrund. På liknande sätt måste kunskaper om att skolan själv är en arena där ojämlikhet skapas tas på större allvar då främjande arbete inte enbart ska handla om att uppmärksamma avvikande elever (tillhörande olika kategorier) utan detta arbete måste omfatta 173Svenningsson och Sörgärde, 2007. m.fl. 2009, SOU 2005:41. vuxna, deras attityder, föreställningar och förhållningssätt till det avvikande som det mest allvarliga problemet. Eftersom vuxna i skolan har ansvar över barn, är det skolledningens ansvar att ständigt arbeta med skolans egna skeva normer. Alla ska inkluderas, alla ska vara med i det nyskapande. I , kränkt slås det fast att ett normkritiskt perspektiv bör utgöra grunden för aktivt arbete mot diskriminering och kränkande behandling i skolan. Diskriminering är inte alltid avsiktlig utan sker när rutiner och strukturer finns som ingen reflekterat över. Medvetenheten om att organisationer består av både en formell och en informell nivå (arena för öppen och dold diskriminering) är central i förändrings- processer och dessas framgång eller misslyckande. På en formell (öppen) nivå kan ojämlikhet observeras som t.ex. sexistiskt språk- bruk eller jargong. Den dolda nivån är svårare att få syn på, där ojämlika löner eller orättvis arbetsdelning förekommer. Därför är det nödvändigt att utveckla aktiva åtgärder i form av ett systematiskt, målinriktat arbete där analyser av egna normer och organisationskulturer både på den formella och den informella nivån är utgångspunkten. Det är möjligt att utveckla organisationer till en mer inkluderande, demokratisk riktning med hjälp av ett helhetsgrepp. Med ett helhetsgrepp på organisationen menas att ledning och anställda utvecklar ett lokalt anpassat arbete som bedrivs med hela organisationen som utgångspunkt, på individnivå, gruppnivå och organisationsnivå. Ett personligt och organisatoriskt lärande ska kunna kombineras och skapas med hjälp av s.k. reflekterat lärande175 vilket innebär att man i utvecklingsprocessen med jämna mellanrum stannar upp och reflekterar över själva processen, utvärderar den. Eftersom det aktiva arbetet för lika möjligheter och rättigheter kräver medvetna förändringar som utmanar traditioner och invanda rutiner och handlingssätt är det viktigt att ha kunskaper om vad införandet av förändringsarbete innebär. Såsom i samband med annat förändringsarbete kan motstånd vara en inbyggd del av processen. Tröghet i förändringar hör alltid till. 175 , , 2001. motståndet är det viktigt att vara tydlig och förklara syfte med det planerade förändringsarbetet. Erfarenheterna från jämställd- hetsarbete har visat att synliggörande av könsrelaterade problem väcker motreaktioner.