sou · GYB3103 · 2010-12-23 00:00:00 — 1.Ljudupptagning av samtal, bildupptagning av hem eller korre- spondens samt lokalisering av person (2 kap. 2–5 §§) 2.Identifiering eller störning av mobil elektronisk kommunika- tionsutrustning m.m. (3 kap 2–4 §§) 3.Installation av lokaliseringsutrustning (4 kap. 7 §) 4.Särskilda provokativa åtgärder (5 kap. 1 §) 5.Biträde av enskilda (7 kap. 1 och 3 §§) Vad som i denna lag är föreskrivet om polismyndighet eller polis- man ska vid utövande av befogenhet enligt första stycket även gälla respektive tjänsteman vid . 2 § Följande bestämmelser gäller även i brottsbekämpande verksam- het hos . 1.Bildupptagning av hem eller korrespondens samt lokalisering av person (2 kap. 3–5 §§) 2.Installation av lokaliseringsutrustning (4 kap. 7 §) 3.Biträde av enskilda (7 kap. 1 §) Vad som i denna lag är föreskrivet om polismyndighet eller polis- man ska vid utövande av befogenhet enligt första stycket även gälla respektive tjänsteman vid . 3 § Bestämmelserna om bildupptagning av hem eller korrespondens i 2 kap 3 och 5 §§ gäller även i brottsbekämpande verksamhet hos . Vad som i denna lag är föreskrivet om polismyndighet eller polis- man ska vid utövande av befogenhet enligt första stycket även gälla respektive tjänsteman vid . Denna lag träder i kraft . Om en åtgärd som regleras i denna lag har beslutats innan lagen träder i kraft och verkställighet av åtgärden har påbörjats före ikraftträdandet, får verkställighet av åtgärden fortgå utan tillämpning av denna lag, dock längst till och med . lag om ändring i Härigenom föreskrivs att 27 kap. 11 § ska ha följ- ande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Om den från vilken beslag Om den från vilken beslag sker, inte är närvarande vid be- sker inte är närvarande vid be- slaget, skall han utan dröjsmål slaget, ska han eller hon så snart underrättas om det och om vad det kan ske utan men för utred- som har skett med det beslag- ningen underrättas om det och Om en försändelse hos om vad som har skett med det ett befordringsföretag har tagits i beslag, skall, så snart det kan hos ett befordringsföretag tagits ske utan men för utredningen, i beslag, ska underrättelsen läm- mottagaren underrättas och, om nas till mottagaren och även till avsändaren är känd, även denne. avsändaren, om denne är känd. Denna lag träder i kraft . 1 Senaste lydelse 1993:602. lag om ändring i lagen (2007:980) om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet Härigenom föreskrivs att 1 § lagen (2007:980) om tillsyn över viss brottsbekämpande verksamhet ska ha följande lydelse. skyddsnämnden (nämnden) ska skyddsnämnden (nämnden) ska utöva tillsyn över brotts- utöva tillsyn över brotts- vändning av hemliga tvångs- vändning av hemliga tvångs- medel och kvalificerade skydds- medel och kvalificerade skydds- identiteter och därmed samman- identiteter och därmed samman- ska också utöva tillsyn över brotts- vändning av åtgärder enligt 2–7 och 9 kap. lagen (0000:00) de brottsbekämpande myndighet- ernas verksamhet. Nämnden ska även utöva tillsyn över polisens behandling av personuppgifter enligt polisdatalagen (2010:361) och lagen (2010:362) om polisens allmänna spaningsregister. Tillsynen ska särskilt avse sådan behandling som avses i 2 kap. 10 § polisdatalagen och 12 § lagen om polisens allmänna spaningsregister. Tillsynen ska särskilt syfta till att säkerställa att verksamhet en- ligt första och andra styckena bedrivs i enlighet med lag eller annan författning. Denna lag träder i kraft . 2 Senaste lydelse 2010:367. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 18 kap. 19 § offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Den tystnadsplikt som följer av 5–13 §§ inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 2 §§ yttrande- frihetsgrundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter. Den tystnadsplikt som följer Den tystnadsplikt som följer av 1–3 §§ inskränker rätten att av 1–3 §§ inskränker rätten att meddela och offentliggöra upp- meddela och offentliggöra upp- gifter, när det är fråga om upp- gifter, när det är fråga om upp- gift om kvarhållande av för- gift om kvarhållande av för- teleövervakning, hemlig kamera- teleövervakning, hemlig kamera- övervakning eller hemlig rums- övervakning eller hemlig rums- avlyssning på grund av beslut av avlyssning på grund av beslut av uppgift om ljud- eller bildupp- tionsutrustning eller annan ut- tion, tillträde till vissa utrymmen, biträde av enskilda enligt lagen (0000:000) om särskilda inhämt- ningsåtgärder i de brottsbekämp- ande myndigheternas verksamhet. Den tystnadsplikt som följer av 17 § inskränker rätten att med- dela och offentliggöra uppgifter, när det är fråga om uppgift om kvarhållande av försändelse på befordringsföretag, hemlig teleavlyss- ning, hemlig teleövervakning eller hemlig kameraövervakning på grund av beslut av domstol eller åklagare. Att den tystnadsplikt som följer av 1–3 §§ i vissa fall inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter utöver vad som an- ges i andra stycket följer av 7 kap. 3 § första stycket 1, 4 § 1–8 och 5 § 3 tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § första stycket och 3 § första stycket 1 yttrandefrihetsgrundlagen. Denna lag träder i kraft . Målsäganden ska tillfrågas om han eller hon vill bli under- rättad om beslut om att för- undersökning inte ska inledas eller att en inledd förunder- sökning ska läggas ned, beslut om att åtal inte ska väckas, tid- punkt för huvudförhandling i målet samt dom i målet.Första stycket ska inte tillämpas om beslut har fattats att förunder- sökning ska läggas ned eller inte inledas enligt 8 kap. 1 § lagen (0000:00) om särskilda inhämt- ningsåtgärder i de brottsbekämp- ande myndigheternas verksamhet. förordning om ändring i förundersöknings- kungörelsen (1947:948) Härigenom föreskrivs att 13 b § förundersökningskungörelsen (1947:948) ska ha följande lydelse. 13 b §3 Målsäganden skall tillfrågas om han eller hon vill bli under- rättad om beslut om att för- undersökning inte skall inledas eller att en inledd förunder- sökning skall läggas ned, beslut om att åtal inte skall väckas, tid- punkt för huvudförhandling i målet samt dom i målet. Denna förordning träder i kraft . 3 Senaste lydelse 1994:429. förordning om ändring i förordningen (2003:396) om elektronisk kommunikation Härigenom föreskrivs att 14 § förordningen (2003:396) om elek- tronisk kommunikation ska ha följande lydelse. Nuvarande lydelse Föreslagen lydelse Förbud gäller mot att inneha elektriska eller elektroniska anlägg- ningar som, utan att vara radioanläggningar, är avsedda att sända radiovågor i annat syfte än som avses i 3 kap. 14 § första stycket lagen (2003:389) om elektronisk kommunikation. Detta förbud gäller inte så- Detta förbud gäller inte så- dana anläggningar som behövs i dana anläggningar som behövs i verksamhet som bedrivs av För- verksamhet som bedrivs av Riks- svarsmakten, Försvarets radio- polisstyrelsen, polismyndigheterna, anstalt eller Försvarets materiel- , Försvarsmakten, För- svarets radioanstalt eller För- efter ansökan av Kriminalvården efter ansökan av Kriminalvården besluta att förbudet inte skall besluta att förbudet inte ska gälla viss sådan anläggning som gälla viss sådan anläggning som behövs i en anstalt eller ett häkte behövs i en anstalt eller ett häkte ningen kan användas utan att ningen kan användas utan att skadlig störning uppstår utanför skadlig störning uppstår utanför anstalten eller häktet. anstalten eller häktet. Denna förordning träder i kraft . 4 Senaste lydelse 2005:1028. förordning om ändring i offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) Härigenom föreskrivs att 3 § offentlighets- och sekretessförord- ningen (2009:641) ska ha följande lydelse Följande myndigheter ska i den utsträckning som framgår nedan inte tillämpa 5 kap. 2 § andra stycket offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400). diarier över ärenden om kvar- hållande av försändelse på be- fordringsanstalt och om hemlig teleavlyssning, hemlig teleöver- vakning, hemlig kameraövervak- ning och hemlig rumsavlyssning samt diarier över förundersök- ningar som rör brott mot rikets Följande myndigheter ska i den utsträckning som framgår nedan inte tillämpa 5 kap. 2 § andra stycket offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400). diarier över ärenden om kvar- hållande av försändelse på be- fordringsanstalt och om hemlig teleavlyssning, hemlig teleöver- 5 Senaste lydelse 2009:1025. vakning, hemlig kameraövervak- ning och hemlig rumsavlyssning, diarier över förundersökningar som rör brott mot rikets säker- het, samt diarier över förunder- sökningar där en fråga om att lägga ned eller inte inleda en förunder- sökning enligt 8 kap. 1 § lag (0000:00) om särskilda inhämt- ningsåtgärder i de brottsbekämp- ande myndigheternas verksamhet prövats. Denna förordning träder i kraft . 2Utredningens uppdrag och arbete Utredningens uppdrag enligt huvuddirektiven (Dir. 2007:185, se bi- laga 1) innebär att utredningen ska överväga vissa straffprocessuella och polisrättsliga frågor angående de brottsbekämpande myndighe- ternas dolda spanings- och utredningsverksamhet. I uppdraget ingår bl.a. att 1.överväga i vilken utsträckning tjänstemän vid de brottsbekäm- pande myndigheterna bör ha möjlighet att i samband med s.k. infiltrationsoperationer ta del i planering och annan förberedelse eller utförande av vissa brott, när detta är nödvändigt för att för- hindra eller avslöja allvarlig brottslighet, 2.överväga i vilken utsträckning polisens och tullens rapporte- rings-, anmälnings- och ingripandeskyldighet samt åklagarnas åtalsplikt bör gälla i fråga om brott som kommer till myndig- heternas kännedom i samband med infiltrationsoperationer, 3.överväga i vilken utsträckning de brottsbekämpande myndighe- terna bör kunna använda sig av olika slag av provokativa åtgärder för att förmå en gärningsman att röja sig, 4.överväga förutsättningarna för att i samband med infiltrations- operationer gå in i annans bostad eller vidta andra åtgärder som i polisens eller tullens vanliga verksamhet hade krävt beslut om tvångsmedel, 5.överväga en ändamålsenlig författningsreglering av sådan använd- ning av tekniska spaningsmetoder som utgör ett intrång i enskil- das integritet eller av andra skäl bör lagregleras, Utredningens uppdrag och arbete 6.i ett delbetänkande överväga behovet av mer ändamålsenliga regler om inhämtningen av uppgifter om telemeddelanden, abon- nemang eller mobiltelefoner inom polisens och tullens under- rättelseverksamhet och under förundersökningar innan det finns någon skäligen misstänkt person, och att 7.utifrån övervägandena lägga fram de förslag till lagändringar som utredningen finner lämpliga. Utredningen överlämnade delbetänkandet En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbe- kämpningen (SOU 2009:1). I delbetänkandet övervägde utredningen vissa frågor om inhämt- ning av uppgifter om elektronisk kommunikation inom brottsbekäm- pande myndigheters underrättelseverksamhet och under förunder- sökning innan det finns någon skäligen misstänkt gärningsman. Utredningen föreslog bl.a. att det i förundersökningar endast ska kunna inhämtas uppgifter om elektronisk kommunikation från leverantörerna efter beslut om hemlig teleövervakning. Utredning- en föreslog vidare att det för underrättelseverksamheten ska införas bestämmelser om befogenhet att inhämta uppgifter från leverantörer- na i en ny lag om tillgång till uppgifter om viss elektronisk kommu- nikation i de brottsbekämpande myndigheternas underrättelseverk- samhet. Utredningen har haft sammanträden och mer informella kontakter med experterna. Utredningen har också haft särskilda samråd med företrädare för , polisens länskriminalavdelningar i , och , Säkerhetspolisen, samt . Vissa kontakter har även förekommit med och . Det har vidare förekommit kontakter mellan utredningen och företrädare för (Ju 2007:13), Utredningen om underrättelseinhämtning för vissa polisiära behov (Ju 2008:14), Utred- ningen om utvärdering av vissa hemliga tvångsmedel (Ju 2009:01), Utredningens uppdrag och arbete Utredningen om internationellt polisiärt samarbete (Ju 2009:06), (Ju 2009:07) och Utredningen om hemliga tvångsmedel för särskilt allvarlig eller annars samhällsfarlig brottslighet (Ju 2010:08). När det gäller utländska kontakter har företrädare för utred- ningen besökt finska centralkriminalpolisen (), norska polisens nationella enhet för bekämpande av organiserad och annan allvarlig kriminalitet (Kripos) och norska polisens säkerhetstjänst (PST). Utredningen har vidare träffat företrädare för tyska federala krimi- nalpolisen (Bundeskriminalamt, BKA) och har även ordnat ett semi- narium för experterna med deltagare från justitie- departement () och federala polismyndighet (, FBI). 2.4Vissa avgränsningar av utredningens arbete Det finns inledningsvis anledning att beröra några avgränsningar av utredningens arbete. Det har från de brottsbekämpande myndigheterna vid flera till- fällen påpekats att svårigheterna att skydda informatörers identitet i samband med avancerade infiltrationsoperationer eller provokativa åtgärder är en av de främsta orsakerna till att dessa metoder har använts i förhållandevis liten utsträckning (se t.ex. av- snitt 5.1.3 nedan). Frågan om ett ökat skydd för informatörer har varit föremål för utredning av . I betänkandet Partsinsyn enligt (se SOU 2010:14 s. 159 ff.) gör bedömningen att det genom de generella förslag som utredningen presenterar om misstänktas insyn i förundersökningar, ges möjligheter att hemlighålla uppgifter som kan röja informatörer och andra uppgiftskällor genom att uppgif- terna ingår i förundersökningens sidomaterial. Detta förutsatt att uppgifterna saknar betydelse som underlag för ställningstagandet i åtalsfrågan eller för den misstänktes försvar. föreslår dessutom ett förstärkt skydd för informatörer och andra uppgiftskällor mot att bli röjda vid vittnes- förhör i domstol. Förlaget innebär införande av ett frågeförbud i 36 kap. RB avseende sekretesskyddade uppgifter som kan röja en in- formatör eller annan uppgiftslämnares identitet. Av rättssäkerhets- skäl förses dock regleringen med vissa undantag från frågeförbudet. Ett undantag är att frågeförbudet inte ska gälla beträffande uppgifts- Utredningens uppdrag och arbete lämnare vars uppgifter åberopas till stöd för åtalet, t.ex. genom andra- handsuppgifter från ett polisvittne. Ett annat undantag är en ventil som innebär att det i det enskilda fallet och utifrån de särskilda för- utsättningarna i ett mål ska kunna göras en avvägning mellan å ena sidan den tilltalades behov av att få fram uppgiften för att kunna försvara sig på ett adekvat sätt och, å andra sidan, behovet av att uppgiften om identiteten inte röjs. förslag, som varit på remiss, är föremål för beredning i och några slutliga ställningstaganden till förslagen har inte gjorts. Mot denna bakgrund och eftersom frå- gan om informatörer varken direkt eller indirekt berörs i direktiven, har utredningen inte funnit tillräckliga skäl att på nytt överväga hur skyddet av informatörer bör utformas. Utredningen har också avgränsat området när det gäller myndig- heternas möjligheter att inhämta uppgifter om kommunikation som sker via trådlös radio. I utredningens direktiv anges att utredningen ska överväga polisens och tullens möjligheter att inhämta uppgifter om elektronisk kommunikation med egna tekniska hjälpmedel i syfte att identifiera viss teknisk utrustning, t.ex. en mobiltelefon. Sådana förslag lämnas i betänkandet. Utredningen har däremot inte över- vägt möjligheten att inhämta ytterligare uppgifter om kommunika- tion som sker med hjälp av trådlös radio, eftersom det inte som stått till förfogande har funnits möjlighet att överväga de komplexa frågeställningarna med den precisering och det djup som i så fall skulle krävas. Den av utredningen föreslagna regleringen innebär att flera åtgär- der som inte varit föremål för lagstiftning blir lagreglerade. Det kan argumenteras för att en följd av detta är att åtgärderna där- med behöver stöd i regleringen i lagen (2000:562) om internationell rättslig hjälp i brottmål (LIRB) för att de ska kunna vidtas på be- gäran av främmande stat. Enligt den lagen kan inom ramen för en förundersökning bistå andra stater med dels de åtgärder som räknas upp i 1 kap. 2 § första stycket LIRB (bl.a. förhör, kvarstad, husrannsakan, hemlig teleavlyssning och hemlig rumsavlyssning), dels andra åtgärder om det kan ske utan tvångsmedel eller annan tvångsåtgärd (detta följer av bestämmelsens andra stycke). Inne- börden av regleringen i andra stycket har tolkats så att kan lämna bistånd med åtgärder som inte regleras i nämnda lag under förutsättning att åtgärden inte fordrar lagstöd. fram- går inte annat av 1 kap. 2 § andra stycket LIRB än att det för att åtgärderna ska få vidtas, utan särskilt stöd i lagen, att det inte är fråga Utredningens uppdrag och arbete om sådana åtgärder som bedöms utgöra tvångsmedel eller annan tvångsåtgärd. Vad som närmare ska förstås med begreppet annan tvångsåtgärd har inte närmare utvecklats varken i förarbetena eller i den rättsvetenskapliga litteraturen (se angående denna osäkerhet , , och , Straffprocessen, 2005, s. 136 not 7). Som framhålls på flera ställen i betänkandet gör utred- ningen emellertid bedömningen att de särskilda inhämtningsåtgärder som föreslås bli reglerade inte utgör tvångsmedel. Det kan knappast heller hävdas att de skulle utgöra någon annan form av tvångsåtgärd, i vart fall inte i denna benämnings innebörd enligt en tolkning som är i överensstämmelse med ordalydelsen. Utredningen bedömer där- för att det inte finns något uttryckligt krav på att den nya regle- ringen måste föras in i LIRB för att åtgärderna ska få vidtas även på begäran av främmande stat. kan det av flera skäl vara till fördel att tydliggöra rättsläget och uttryckligt föreskriva att särskilda inhämtningsåtgär- der enligt förslaget får vidtas även på begäran av annan stat, antingen genom att åtgärderna förs in i 1 kap. 2 § första stycket LIRB med ev. kompletterande bestämmelser i 4 kap. samma lag om t.ex. vem som handlägger en specifik ansökan eller, beträffande vissa åtgärder, att regleringen i lagen (2003:1174) om vissa former av internationellt samarbete i brottsutredningar kompletteras. Det har emellertid inte inom ramen för detta utredningsuppdrag funnits tidsmässig möjlig- het att föreslå ett färdigt och tillräckligt genomarbetat förslag till reglering också i dessa delar. Frågan får därför behandlas i den fortsatta beredningen. 3Rättslig bakgrund och allmänna utgångspunkter Grundlagarna innehåller inte någon rättsligt bindande regel som inne- bär ett allmänt integritetsskydd. Däremot finns det ett målsätt- ningsstadgande i 1 kap. 2 § fjärde stycket RF som anger att det allmänna ska verka för att demokratins idéer blir vägledande inom samhällets alla områden samt värna den enskildes privatliv och familje- liv. Ett uttalat mål för den samhälleliga verksamheten är således att värna den enskildes privatliv. Förhållandet mellan målsättnings- stadgandet och de rättsligt bindande fri- och rättigheterna i 2 kap. RF kan beskrivas så att det förstnämnda ger den enskilde ett skydd med hjälp av det allmänna, medan fri- och rättigheterna garanterar den enskilde ett skydd mot det allmänna. Enligt 2 kap. 6 § RF är varje medborgare gentemot det allmänna skyddad mot påtvingat kroppsligt ingrepp även i annat fall än som avses i 2 kap. 4 och 5 §§ (förbud mot dödsstraff och mot kropps- straff samt mot tortyr och medicinsk påverkan i syfte att fram- tvinga eller hindra yttranden). Varje medborgare är också skyddad mot kroppsvisitation, husrannsakan och liknande intrång samt mot undersökning av brev eller annan förtrolig försändelse och mot hem- lig avlyssning eller upptagning av telefonsamtal eller annat för- troligt meddelande. Gemensamt för rättigheterna enligt 2 kap. 6 § RF är att de kan begränsas endast enligt reglerna i 2 kap. 12 § RF. Skyddet gäller enbart gentemot det allmänna och således inte i förhållandet enskilda emellan. Uttrycket kroppsligt ingrepp avser främst våld mot människo- kroppen men också läkarundersökningar, smärre ingrepp som vacci- nering och blodprovstagning och andra liknande företeelser som Rättslig bakgrund och allmänna utgångspunkter brukar betecknas med ordet kroppsbesiktning. De åtgärder som betecknas som kroppsvisitation och husrannsakan har karaktären av undersökningar. Uttrycket liknande intrång avser främst in- trång som har ett annat syfte, exempelvis polisens intrång i bostad för att avstyra lägenhetsbråk eller exekutiv åtgärd som avser före- mål som, enligt vad som är känt, befinner sig i någon viss bostad. Syftet med en kroppsvisitation eller en husrannsakan kan vara att säkerställa t.ex. bevisning i ett ärende hos domstol eller annan myn- dighet, eller att kontrollera viss verksamhet. Skyddet mot husrann- sakan gäller inte bara bostäder, utan också annan undersökning av hus, rum eller slutet förvaringsställe. Därigenom skyddas mer än bara den enskildes hem. Det skydd som 2 kap. 6 § RF avser att säker- ställa för förtrolig kommunikation omfattar meddelanden som sänds med posten eller på annat sätt som brev, telegram, bandinspel- ningar, videogram eller över huvud taget i sådan form att de kan bli föremål för beslag. Bestämmelsen avser endast förtroliga meddel- anden, vilket innebär att skyddet inte omfattar exempelvis samtal i en folksamling eller radiosändningar (se avsnitt 3.1.7). Inte heller är reklamblad och vykort skyddade. I samband med att behandlade förslag om hemlig tele- avlyssning (se prop. 1975/76:209) väcktes frågan huruvida regerings- formen (i dåvarande lydelse) skyddade, inte bara mot anskaffande utan även mot utnyttjande av upptagning av telefonsamtal. Konsti- tutionsutskottet anförde (bet. JuU 1976/77:20 s. 24) att, även om grundlagsreglerna inte uppställer ett direkt krav i berört hänseende, det enligt utskottets mening fick anses bäst överensstämma med integritetsskyddet i regeringsformen att grundläggande bestämmelser ges i lag om hur och i vilken omfattning information som erhållits genom teleavlyssning får utnyttjas. En reglering av hur upptag- ningar eller uppteckningar som gjorts vid hemlig teleavlyssning får utnyttjas finns i bl.a. 27 kap. 24 § RB. Frågan om utnyttjande av s.k. överskottsinformation, dvs. uppgifter om ett annat brott än det som har legat till grund för avlyssningen, finns i bl.a. 27 kap. 23 a § RB (se SOU 2008:3 s. 96–105). Rättslig bakgrund och allmänna utgångspunkter 3.1.2Förstärkning av skyddet i regeringsformen har fattat beslut om en reformerad grundlag (prop. 2009/10:80, bet. 2009/10:KU19, 2010/11:KU4, prot. 2009/10:130, rskr. 2010/11:21–22). Ändringarna träder i kraft . En av förändringarna innebär att det i 2 kap. 6 § RF införs ett andra stycke där det anges att var och en, utöver vad som i övrigt gäller enligt paragrafen, gentemot det allmänna är skyddad mot betydande intrång i den personliga integriteten som sker utan samtycke och innebär övervakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. Regeringen hänvisar i motiven till den nya bestämmelsen till förslag (se vidare avsnitt 3.1.8) och anger att det finns ett behov av att stärka skyddet för den per- sonliga integriteten i grundlag. Bakgrunden till det är bl.a. att lag- stiftningen som innefattar intrång i den enskildes personliga inte- gritet enligt regeringen uppvisar olyckliga brister och att vikten av respekt för individens rätt att förfoga över och ta ställning till det allmännas tillgång till sådan information som rör hans eller hennes privata förhållanden bör betonas på ett tydligare sätt än för när- varande. Som bestämmelsen har utformats kommer den att medföra att lagstiftaren tvingas att tydligt redovisa vilka avvägningar som gjorts vid proportionalitetsbedömningen.