sou · GYB319 · 2010-02-23 00:00:00 — De flesta är opersonliga till sin karaktär, men en del är knutna till kön. Fem sådana är knutna till kvinnor: hetär (s. 32), häxa (s. 48), suffragetter (s. 71), – (s. 82) Lärarhandledning Människan genom tiderna SOU 2010:10 och järnladyn (s. 84). Dessutom finns ordet jämställdhet (s. 86), som ju bör gälla både kvinnor och män. Av nyckelorden är 90 knutna till män eller manliga befattningar. Här exemplifierar jag dem med var femte i tidsföljd: Hoplit (fotsoldat), diktator, storvasall, , mästare, kansler, , humanisterna , whigs, tjänsteadel, riksämbetsmän, riksdrots, bildningsborgare, , , caudillos (diktatorer), Duce, Trumandoktrinen, shahen. Liksom i huvudboken finns underrubriken (s. 41). I övrigt ägnas få av de många faktafrågorna och analys/diskussionsämnena åt kvinnor. För svensk historia är förhållandet likartat med huvudboken: Inga svenska kvinnor nämns vid namn , skildringen av den svenska demokratiseringsprocessen utelämnar kvinnor, kvinnorörelsen i nämns inte, jämställdhet finns inte med i frågekatalogen till avsnittet om efter , och kvinnor finns där endast omnämnda under en delfråga som också behandlar annat (s. 86). Endast ifråga om två mäktiga kvinnor, regerande drottningar, problematiseras kön. Om farao frågas vad som gör henne till en ovanlig person (s. 32) och samma fråga ställs om drottning vilket sätt var en ovanlig kvinna? (s. 57). I övrigt ställs frågor om kvinnans ställning – dålig? Det gäller för , och , där det också frågas mer specifikt om till exempel och: Vilken funktion hade hetärerna? (s. 33). Frekvensen frågor om kvinnor är låg, och kvinnor innefattas inte i mer generella frågor. Ett par exempel: Av 78 frågor under rubriken medeltiden berör en specifikt kvinnor och gäller varför den toppiga hatt två kvinnor bär på en bild väckte ilska hos moralens väktare (s. 40). När i samma avsnitt tio frågor ställs under rubriken och samhället nämns munkar och nunnor, i övrigt nämns bara män: biskopen i , patriarken av , av Nursia, världsliga furstar, kyrkans män(s. 39). Frekvensen frågor om kvinnor blir högre under nästa rubrik, , som också är det avsnitt i vilket flest frågor om kvinnor ställs. Av 73 frågor ställs där sju om kvinnor, varav fem faktafrågor under rubriken och två analysfrågor. Faktafrågorna gäller kvinnans förmodat försämrade ställning efter fall, varför kyrkans män beskrev kvinnan som listig och svekfull, och hur adelskvinnor, borgarkvinnor och bondkvinnor levde och arbetade (s. 41). Lärarhandledning Människan genom tiderna just den tudelade synen på kvinnan , men också om kvinnan verkligen var så diskriminerad som det påstås (s. 42). I övriga frågor är kvinnor frånvarande. För avsnittet Senmedeltiden, slutligen, ställs endast en fråga – av 42 – om en kvinna. Det är d´Arc (s. 44), stavad . Att hon är kvinna problematiseras inte. Under rubriken –1815 finns 59 frågor. Ingen av dem nämner eller berör kvinnor. Ingen kvinna nämns heller i de 32 frågorna till avsnittet –1917. Möjligen skulle de kunna tas upp i frågan På vilket sätt löstes frågan om rösträtten? (s. 74), men genomfördes ju faktiskt inte allmän rösträtt . Samma förhållande gäller de 18 frågorna för avsnittet . Ingen fråga gäller uttalat kvinnor, och det är svårt att finna någon som i övrigt berör kvinnor. För avsnittet , som behandlar tiden från och framåt, står dock jämställdhet bland nyckelorden och sista delen av en av de 29 frågorna lyder: Hur förbättrades kvinnans ställning? (s. 86). Gissningsvis menar man, att jämställdhet ska kunna tas upp i samband med de frågor som gäller s.k. välfärdssamhälle (s. 86). Avdelningen Fördjupningsuppgifter visar samma mönster. Ett större avsnitt bär rubriken hustrun och återberättar ett rättsfall i (s. 97–101). Ett par av följdfrågorna gäller kvinnors ställning. I avsnittet Kärlek nämns kvinnliga trubadurer (och ), och citeras (s. 109). Mindre utrymme ägnas åt fördjupningsuppgiften Medeltida kvinnor, som nämner av , detta tillsammans med den heliga (s. 104–105). ägnas också utrymme under rubriken (s. 112). Längre fram i tiden blir fördjupningsuppgifter som rör kvinnor färre, med undantag av drottningar som , och . Kvinnor lyser också med sin frånvaro i avsnitten om upplysningsfilosoferna. I samband med finns fördjupningsuppgifter om och , om och (s. 132). Om de Gouges som ju skrev en deklaration om kvinnans medborgerliga rättigheter står det: Under revolutionen Lärarhandledning Människan genom tiderna kämpade hon för mänskliga rättigheter – även för kvinnorna (s. 132). I en fördjupningsuppgift om Segraren vid finns frågan: Vilken roll spelade, , i hans liv? (s. 133). Till skillnad från huvudboken tas kvinnor upp i samband med ideologier; under rubriken finns en fördjupningsuppgift om Kvinnor med revolutionära idéer (s. 135). Där nämns , , och . är för övrigt den enda svenska kvinna som nämns vid namn till nutid. – soldaternas ängel ägnas också en fördjupningsuppgift (s. 136). Ingenting nämns eller frågas dock om hennes betydelse för tillkomsten av sjuksköterskeyrket och uppbyggnaden av en sjuksköterskeutbildning i . Avsnittet –1917 har en enda fråga om kvinnor. Den finns under rubriken idéerna slår igenom i och lyder: På vilket sätt fick kvinnorna större frihet och förbättrade möjligheter?(s. Kvinnor nämns dock inte i samband med de olika folkrörelserna eller under avsnittet demokratiseras, där rösträtten utvidgning –1909 nämns med följdfrågan: Vilka begränsningar fanns därefter i rösträtten? (s. 140). Det är sista gången ordet rösträtt finns med i fördjupningsuppgifterna. Följande uppgift behandlar Staaff, och , som beskrivs som förgrundsgestalter för det demokratiska genombrottet (s. 140). Det var de förvisso, men kanske någonstans någonting kunde ha nämnts om kvinnors betydelse för detta genombrott och om den allmänna rösträttens genomförande. I de återstående fördjupningsuppgifterna, som omfattar tio och en kvarts sida, nämns ingen kvinna vid namn vare sig i allmän eller nordisk/svensk historia, däremot cirka 40 män. Den återstående avdelningen i lärarhandledningen består av kartor, som på något undantag när har som utgångspunkt förändringar i olika länders gränser genom historien. Det medför, att den inledande texten och ett frågeavsnitt (sammanlagt 27 sidor) i huvudsak ägnas krig och deras resultat. I avsnittet nämns två kvinnor, drottning (s. 155), och, , kejsarinnan av (s. 159) samt cirka 106 män. Lärarhandledning Människan genom tiderna Man kan i och för sig finna det märkligt att andra mäktiga regerande drottningar inte nämnts. Men det som närmare kan diskuteras är själva kartavsnittets innehåll. Tre kartor – över det svenska järnvägsnätets utbredning – behandlar inte gränser och gränsförändringar och därmed inte krig. Men kartor över andra företeelser och med andra frågor är tänkbara och borde diskuteras. Är Människan genom tiderna representativ? Finns det inte andra läroböcker i historia, där kvinnor spelar en roll och där jämställdhetens historia ägnas en uppmärksamhet som motsvarar läroplanens och kursplanernas krav? En genomgång av grundskoleböckerna och SO Direkt. samt gymnasieboken historia ger vid handen, att det dock knappast rör sig om annat än gradskillnader. En granskning av antalet namn i böckernas register visar att registret i innehåller sex kvinnor och cirka 150 män. Kvinnorna är dArc, , den stora, , och . Drottning är alltså den enda svenska kvinna som nämns. I registret till Alla tiders historia, där registret till skillnad från i Människan genom tiderna omfattar namn i såväl text som bildtexter, finns 23 kvinnor och strax över 300 män. Registret till SO Direkt. omfattar också namn i både text och bildtexter, men det visar dessvärre vid en kontroll luckor i förhållande till texten. Där finns i registret 19 kvinnor och 245 män. Procenttalen namngivna kvinnor av totala antalet namn i registren blir för , för Alla tiders historia och för SO Direkt. Svenska kvinnonamn: och framåt Kvinnonamn från de senaste århundradena i är få i registren, trots att man kunde vänta sig motsatsen allt eftersom kvinnorna fick ökade medborgerliga rättigheter och större möjligheter att synas i samhällslivet. I grundskoleboken finner man alltså bara en svensk kvinna i registret över huvud taget, drottning som levde . I registret till SO Direkt. finns följande svenska kvinnor nämnda och framåt: (), nämns ingen kvinna, under 1900- talet , , , prinsessan , och kronprinsessan . Summa sju kvinnor. finns på bild i egenskap av första riksdagskvinna, tas upp därför att ett attentat planerades mot henne och nämns därför att hon blev mördad – något om respektive Lindhs politiska insatser och betydelse sägs däremot inte. Männen i registret från är betydligt fler: från 1700- talet och framåt är 51 svenska män nämnda. För 1900-talet är de: , , , , , , , , , Per , , , , , , , , , , , Per , , , , prins och . Man kan fundera över urvalet män jämfört med tänkbara kvinnor. , partiledare och ekonomiminister, är till exempel nämnd men inte , den första kvinnliga partiledaren för ett riksdagsparti, därtill en av världens första kvinnliga utrikesministrar. Män av olika kategorier är nämnda: inom litteratur, idrott, nöjesliv, äventyr och upptäcktsresor. Men inga kvinnor – varför inte , eller , varför inte eller osv. är värd att nämna men kanske också och hennes kamp mot kärnvapen? Alla tiders historia har med några svenska kvinnor och framåt. I texten finns och , kvinnosakskvinnan och och . finns inte med, men däremot nämns och rösträtt. Bland illustrationerna finns tre av kvinnliga konstnärer : , och . teckning föreställer författarinnan . finns ett fotografi på fyra namngivna småföretagare och invandrarkvinnor: , Hayedheh Schafti, och (s. 375). Det är ett bra grepp att återge konstverk av kvinnliga konstnärer, och i samband med det presentera dem. , med mer än 1 600 efterlämnade porträttbilder, framstår som en föregångare till senare tiders kvinnliga fotografer (s. 201). Musiklärarinnan genrebilder är väl kända (s. 198). Också kunde ha förtjänat en presentation. Hon studerade vid . belönades hon med kunglig medalj för just den bild som finns i boken. Den heter Agitation och föreställer en socialistisk agitator på en byggarbetsplats i , där för övrigt också arbetande kvinnor finns med (s. 246). Tavlan var helt ny i sin genre, och det bidrog till belöningen. Men kvinnor saknas för svensk del i registret till Alla tiders historia. För perioden och framåt nämns 50 svenska män, , , , , , , , , , , , , Per , , , , , , , , och . Kvinnonamn i register allmän historia Kvinnonamnen i registren från den allmänna historien är få och ibland helt frånvarande för långa tidsperioder som framgår av genomgången nedan. Som redan sagts innehåller registret till grundskoleboken endast fem kvinnonamn från den allmänna historien. Kvinnor från den allmänna historien är i SO Direkt. : Hatschepsut, , , filosofen och matematikern , kejsarinnan , , drottning , , och . Boken har därmed den bästa representationen av kvinnor för och Antiken, ett faktum som förstärks av omnämnandet av gudinnan , från Theseusmyten och Lysistrate från skådespel. Längre fram i tiden är kvinnonamnen få, och för långa epoker helt frånvarande. Presentationerna av kvinnorna är i ett par fall märkliga. Om heter det den vackra (s. 72). Vacker var hon kanske, men varför kommenteras då inte övriga filosofers och vetenskapsmäns utseende i boken? De sätt och presenteras på är anmärkningsvärda. I bokens text omtalas hur enligt myten för att försöka träffa smugglades in inrullad i en matta. Berättelsen beledsagas av en teckning där en lättklädd på rygg på en matta insmickrande sträcker sig mot (s. 90). Kärlek vid första ögonkastet? Kejsarinnan presenteras i en bildruta, där texten talar om att hon från början arbetade på cirkus: I ett bejublat stripteasenummer låg hon naken på scenen, endast täckt av en hög med vetekorn, som två dresserade gäss åt upp (s. 111). Vad denna upplysning har att göra med att hon senare träffade och gifte sig med kan man fråga sig. Både den fantiserade bilden av och berättelsen om framstår som sexistiska och förnedrande, och det är svårt att förstå, hur författarna och förlaget har kunna ta in dem i en lärobok för högstadium. I Alla tiders historia finns för den allmänna historien följande kvinnor med i registret: helgonet – den enda namngivna kvinnan för forntid och antiken, dArc, , , , kejsarinnan av , den stora, drottning , av (mördad i tillsammans med maken 1914), och . Två av kvinnorna är icke-regerande drottningar eller motsvarande (och ). Närläsning av böckernas innehåll Vad ger då en mer ingående analys av de tre läroböckerna? Min genomgång börjar med grundskoleboken som till dels skiljer sig från de övriga granskade böckerna. Ser man till hur innehållet är strukturerat påminner Människan genom tiderna, Alla tiders historia och SO Direkt. om varandra, medan är annorlunda uppbyggd med först en del som behandlar den allmänna historien, därefter ett avsnitt med den svenska historien. innehåller rutor med citat, detaljuppgifter och också uppdiktade berättelser, som ska belysa någon del av historien. Förutom rubriker finns ledord i kanten. Boken har också särskilda texter för varje avsnitt med rubrikerna För dig som vill veta mera, För dig som vill repetera och För dig som vill gå vidare. Frånvaron av kvinnor i registret motsvaras av frånvaro i boken. Kvinnor förekommer främst i egenskap av härskare – den stora ägnas intresse. I övrigt behandlas kvinnorna med förkärlek i de uppdiktade berättelserna i rutor, och förekommer så gott som aldrig i huvudtexten. En sådan ruta beskriver en neandertalkvinnas besvärliga förlossning – neandertalkvinnorna hade trånga bäcken, får man veta (s. 11). En annan ruta tar i vaga ordalag upp kvinnors förhållanden i (s. 39). Längre fram får man veta, att De romerska kvinnor som var ogifta, de s k matronorna inte var lika bundna vid hemmet som kvinnorna i (s. 59). Men matronor benämndes ju i gifta äldre kvinnor. Längre fram finns ännu en uppdiktad berättelse, om en flicka och hennes mormor som anklagas för att vara häxa, återigen utan egentligt faktaunderlag. Arbetsuppgifterna tar sällan upp kvinnor, men ifråga om den stora ges uppgiften att presentera denna märkliga kvinna (s. 94). Den industriella revolutionen har, verkar det, enbart berört män (s. 95–106). I avsnittet om tematiseras en kvinna, , i tre berättelserutor om hennes barndom, uppfostran i kloster och mordet på Marat. Det senare illustreras med en teckning av en kvinna som triumferande lyfter ett avhugget huvud på en stång (s. 112, 116, 118). , hennes slösaktiga leverne och förhållande med , finns också med i avsnittet om (s. 125). I ett avsnitt längre fram om slaveriet och nämns författarinnan och stuga (s. 174). Den svenska delen av följer samma mönster. Drottning ägnas uppmärksamhet (s. 213). Den uppdiktade berättelsen Gifta sig visar möjligen fantasi, men författaren berör inte den dåtida lagstiftningen om äktenskap och det vigselceremoniel som gällde (s. 214–215). En sådan kunskap skulle annars ha kunnat ge viktiga inblickar i hur det juridiska och ekonomiska förhållandet mellan kvinnor och män reglerades via äktenskapet och hur vigselceremoniel socialt konstruerade kön – kvinnan är skapad för mannens skull och inte tvärtom. Därmed är det slut på det intresse boken ägnar kvinnor, förutom en upplysning om häxprocesser under rubriken som vill gå vidare (s. 240). Märkligt nog tematiseras inte demokratiseringsprocessen och allmänna rösträttens genomförande någonstans – det närmaste man kommer är i en passus i den svenska delen: En liberal regering under ledning av statsminister drev tillsammans med arbetarrörelsen frågor kring ett mer demokratiskt styrelseskick. (s. 231). Mot detta kan man ställa, att ägnas inte mindre än 12 sidor (s. 134–145). kan knappast sägas fylla något kriterium, när det gäller kvinnor, män och jämställdhet. Det förefaller däremot befogat att ställa frågor om bokens förhållningssätt till våld och krig. Det verkar som om författaren vill skapa spänning och sensationalisering i skildringen av krigen, men koncentrationen till krigsförloppen och hur de återges gör det enligt min bedömning tveksamt, om boken här motsvarar vare sig läroplanens eller kursplanens krav på människosyn. Uppläggningen i SO Direkt. I kronologin finns separata kapitel om svensk historia inlagda. Kapitlen har inledningar som ska fånga centrala frågeställningar och kapitlen avslutas med sammanfattningar, under rubriken . Sammanfattningen ska lyfta fram kapitlets viktigaste kunskapsmål och kunna användas för repetition och som underlag för en baskurs. Till de olika avsnitten finns ett stort antal arbetsuppgifter. I innehållsförteckningen finns en enda rubrik som tar upp en kvinna: och den nordiska unionen. Dessutom finns några underrubriker i boktexten: Kvinna i (s. 102), Hur levde kvinnorna (i avsnittet Araberna, s. 120), Första kvinnliga prästerna(s. 439), Kvinnlig tronföljd (s. 449) och (s. 476). Kvinnors och flickors förhållanden finns också särskilt behandlade under ett par andra rubriker, till exempel Giftermålet (i det gamla , s. 31) och I skolan, (i antikens , s. 56–57). I två underrubriker ingår termen jämställdhet: Mot ökad jämställdhet (s. 292), och Kriget ökar jämställdheten (s. 411). Båda hänför sig till svensk historia. Den första texten tar upp kvinnors ökade rättigheter och möjligheter genom arvslagstiftningen , skråtvångets upphörande och ogifta kvinnors myndighet . Deras tillträde till nya utbildningar och yrken berörs också. Förklaringen att reformerna huvudsakligen skulle ha införts för att ogifta mödrar skulle få möjlighet att försörja sig är tilltalande, men knappast korrekt. I riksdagsdebatterna gällde det främst borgar-, präste-, och adelsståndets döttrar och deras möjligheter till arbete. Texten under den andra rubriken gäller, att kvinnorna under beredskapen under gick in och tog över de inkallade männens arbeten, att detta skulle vara något nytt och att det positivt skulle ha påverkat jämställdheten. Avsnittet illustreras med en kvinna som lyfter en jordtorva med hjälp av en grep, en syssla som förvisso inte var ny för kvinnor i jordbruket. Att kvinnor tog över mäns arbete under krig eller deras bortovaro, är ett viktigt påpekande, som gärna kunde ha aktualiserats tidigare i boken, till exempel i samband med männens frånvaro under . I registret finns fem hänvisningar under uppslagsordet: kvinna – i , i , i islam, i och i . Dessa hänför sig samtliga till tidiga perioder i historien: antiken, vikingatiden, Kvinnorörelser finns inte med som uppslagsord, däremot suffragetter. Inga kvinnoorganisationer finns med i registret. och finns i registret, däremot inte till exempel och . 13 av 19 sammanfattningar nämner ingen kvinna I inledningen markerar författarna den centrala roll Direkt- sammanfattningarna har i boken. De är vanligen 1–2 sidor löpande text, rikligt illustrerade och med tidslinjer. Totalt finns 19 sådana sammanfattningar, alltifrån På jakt efter våra förfäder (s. 14–15) till efter 1945 (s. 452–453). Slutavsnitten i boken, som behandlar Konflikter – lösta och olösta (s. 454–465) och Jättarna – och (s. 466–479), saknar Direkt-sammanfatt- ningar. Den första Direkt-sammanfattningen inleds med ett kvinnoinslag –, den första människan, och en bildsekvens där bilder av kvinnor illustrerar människans utveckling fram till med tillbehören käpp, stenredskap och eld, korg (?) och spjut, och slutligen, mobil och axelväska. I fortsättningen blir kvinnor dock mer sällsynta på bilderna till sammanfattningarna. Huvudperson på en bild är bara tre: drottning (s. 149), en tecknad arbetarkvinna med sitt barn under (s. 222) och riksdagskvinnan (s. 412). Det är också nästan bara män som nämns i Direkt-samman- fattningarna, 82 män mot 5 kvinnor (, heliga , , och ). Det gör , dvs. en lägre andel kvinnor än andelen kvinnonamn i bokens register. Kvinnor nämns inte på fler ställen i Direkt-sammanfattning- arna än att de kan återges här. används ju som en utgångspunkt för en snabbskildring av människans utveckling. Kvinnornas ställning i antikens och presenteras och kommenteras (s. 75). Den negativa bilden av kvinnans ställning i kunde dock ha modifierats, som framgår av upplysningar om kvinnornas starkare ställning i som ges i själva kapiteltexten (s. 49–50). Två kvinnor nämns i Direkt-sammanfattningarna till Många i : drottning och den heliga (s. 149). Drottning finns med i avsnittet (s. 187). Uppgifter om kvinnors ökade rättigheter och möjligheter i finns med under rubriken (s. 301). Direkt-sammanfattningen 1900–1945 nämner allmänna rösträttens genomförande (s. 412), samt hävdar att kvinnor i städerna under sågs sköta arbeten som tidigare nästan bara män haft. Kriget skulle på detta sätt ha bidragit till att fler kvinnor arbetade utanför hemmet och det i sin tur ledde till ökad jämställdhet (s. 413). Man vill gärna tillägga att detta också gällde kvinnorna i jordbruket, som också tog över de inkallade männens jobb, och att jordbrukets kvinnor förutom sitt eget arbete genom hela historien normalt tagit över också männens arbete vid krig och kriser. Mordet på nämns under rubriken efter 1945 (s. 453). Där nämns däremot ingenting om kvinnorörelsen, de många jämställdhetsreformerna och den ökade jämställdheten , en utveckling som ju för övrigt väl representerade. I några fall finns alltså kvinnor med på bild, men i 13 av de 19 Direkt-sammanfattningarnas text nämns inga kvinnor. I den allmänna historien försvinner de helt efter antikens slut. Endast i två av Direkt-sammanfattningarna kommenteras kvinnors arbete och liv, eller diskuteras jämställdheten mellan könen. I själva kapiteltexten lämnas ibland utrymme åt kvinnor, till exempel i avsnittet om den industriella revolutionen. Där citeras en kvinnlig industriarbetare om hur hon ser på sina arbetsförhållanden i (s. 242). Där finns också de kvinnliga textilarbetarna med i avsnittet om den tekniska utvecklingen inom textilindustrin (s. 231–232). Men både i jämförelse med själva kapiteltexten och med registret verkar det som om kvinnor och jämställdhet tappar i betydelse i Direkt-sammanfattningarna. Arbetsuppgifter om 104 män och en kvinna Under rubriken , som i anslutning till enskilda avsnitt dyker upp 98 gånger i boken, finns frågor och ämnen för redovisning och diskussion. Liksom Direkt-sammanfattningarna måste de ses som centrala – det är här eleverna repeterar det väsentliga, bearbetar och använder sina kunskaper. I allmänhet rör det sig om 3–5 frågor; sammanlagt alltså ett betydande antal. Många av uppgifterna är allmänt formulerade. Jag uppskattar att sammanlagt cirka 16–17 av frågorna tar upp kvinnor och/eller jämställdhet. I många arbetsuppgifter nämns också, eller efterfrågas, enskilda personers namn, och det ger en säkrare grund för beräkningar.1 I arbetsuppgifterna finns totalt 104 namn på män, alltifrån Nebukadnesar till , från till . Men bara en kvinna. Om avsnittet om svensk medeltid ställs frågan: Hur visade att hon var en skicklig politiker? Det är med det resultatet ett understatement att påstå, att kvinnors roll i historien i SO Direkt. är liten och att den tycks mindre ju större vikt författarna tillmäter de aktuella texterna. I skildringarna av ideologier, politiska rörelser och demokratiseringsprocesser för såväl svensk som allmän historia lämnas kvinnor minimalt utrymme. Utelämnandena av kvinnor, kvinnorörelse och jämställdhet i den allmänna historien och framåt och i svensk historia och framåt är anmärkningsvärda. Den allmänna rösträttens genomförande uppmärksammas i ett enda land: . Dess sena genomförande i och på andra håll i världen tematiseras inte överhuvudtaget, inte heller kvinnors representation i parlament och regeringar. Behandlingen när det gäller kvinnor, män och jämställdhet i gymnasieböckerna Alla tiders historia och Människan genom tiderna påminner i mycket om varandra. Men i stället för marginalnotiser använder Alla tiders historia hela uppslag, där utrymme lämnas åt speciella presentationer och diskussioner. Inget av dessa berör kvinnor.