sou · GYB336 · 2010-05-25 00:00:00 — Svensk forskning om jämställdhet och skola från Delegationen för jämställdhet i skolan SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice I denna bibliografi sammanställs samtliga svenska forskningspublikationer om jämställdhet och skola från , totalt 1 438 referenser. Bibliografin har sammanställts av universitetsbibliotekarie , vid och fil.dr. , som är sociolog och verksam vid , . Bibliografin syftar till att underlätta för alla intresserade av frågor om jämställdhet och skola att söka relevanta kunskaper. Förhoppningen är att den på olika sätt kan vara till nytta för både forskare, lärare, elever, myndigheter och allmänhet. Bibliografin har tillkommit efter ett uppdrag från vår delegation, som en parallell publikation till den metaanalys av forskningsfältet skola och jämställdhet som uppdraget ursprungligen avsåg. Metaanalysen publiceras i anslutning till denna rapport, med titeln Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola (SOU 2010:35). Denna rapport ingår i en serie av forskarrapporter från DEJA. Rapporterna kommer alla att publiceras , och föregår Delegationens slutbetänkande, som överlämnas till regeringen . Syftet med rapporterna är att bidra med ny kunskap samt sammanställa och sprida kunskap och därigenom stimulera diskussionen om jämställdhet och genus i skolan. Författarna står själva för innehållet i rapporterna. Ytterligare information om vår delegation finns på webbplatsen . DEJA – Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08) I DEJA:s rapportserie har tidigare publicerats: IKvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia (SOU 2010:10) IIKvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap (SOU 2010:33) IIIKunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola (SOU 2010:35) Publikationer i alfabetisk ordning ........................................ I den här bibliografin återfinns referenser till svenska forskningspublikationer om jämställdhet och skola från . Bibliografin är en indirekt konsekvens av arbetet med en metaanalys av forskning om jämställdhet och skola på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan.1 I det följande beskrivs sökprocesserna bakom bibliografins tillkomst i mer detalj, avgränsningar av det aktuella forskningsfältet, samt bibliografins tänkta användningsområden. Därefter följer forskningsfältets publikationer i alfabetisk ordning, och avslutningsvis ett index med sökord för numrerade publikationer. Inledningsvis gjordes provsökningar i den nationella bibliotekskatalogen Libris på begrepp som skola och elev, i kombination med pojkar, flickor, genus och jämställdhet. Sökningarna fördes över maskinellt i ett referenshanteringsprogram som bland annat sorterade bort dubbletter. Provsökningarna resulterade även i en lista över ämnesord (893 st.) som var satta på publikationerna i Libris. Dessa gjorde det möjligt att ringa in ämnesord som var av särskilt intresse för bibliografin. Sammanlagt urskildes sjutton ord eller ordled för området jämställdhet och femton för området skola, vilka listas i tabell 1 nedan. Använda ord och ordled i sökprocesser till bibliografin Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009 (SOU 2010:35). Kombinationssökningar mellan samtliga ord konstaterades vara en alltför omfattande och tidskrävande metod med hänsyn tagen till uppdragets tidsbudget. Därför kondenserades sökprocessen till en alternativ lista med sex ord eller ordled för området jämställdhet och fem motsvarande för området skola. Efter att ha experimenterat med olika sökningar i Libris konstaterades dock att det skulle generera tillräckligt bra träffmängder om sökningar gjordes med hjälp av Bläddra ämnesvis (Ämnesträd) för avdelningen E (Uppfostran och undervisning) och de sjutton orden för jämställdhet. I dessa sökningar lades till att materialet skulle vara utgivet i , samt vara utgivet åren 1969– 2009. Material om högskolor togs bort initialt. Ett exempel på en sökning kan tydliggöra processen ytterligare: TREE:E pojk* år: (1969 197? land:sw NOT TREE:Ep. Detta arbetssätt skapade en bra grund som sedan kompletterats med fritextsökningar på det mindre antalet sökord som först togs fram. För att få fram fler artiklar genomfördes även motsvarande i Artikelsök där det rent söktekniskt går att göra mer omfattande sökningar. Samtliga sjutton ord för området jämställdhet kombinerades här med alla femton ord för området skola. Tidsbegränsning var överflödig eftersom databasen täcker åren 1979– 2009. Material klassificerat inom området Högskolor (kod Ep) samt material inom Medicin (kod V) avfördes. Dessvärre uppstod problem med att flytta referenserna från Artikelsök till det använda referenshanteringsprogrammet maskinellt. Det blev därför ett omfattande arbete med överföring av referenserna. Totalt har drygt 5 000 referenser sökts fram och bearbetats till nuvarande 1 417.2 Ett allmänt urvalsproblem vid sökningarna både i Libris och Artikelsök är publikationernas vetenskaplighet, eller annorlunda uttryckt, deras plats i den aktuella bibliografin. Det går inte att avgränsa forskningspublikationer från andra publikationer rent söktekniskt, utan i stället har ett digert arbete med att selektera referenser genomförts manuellt i linje med nedanstående avgränsningar. Index i bibliografin är i huvudsak skapat utifrån ämnesord angivna i Libris och andra aktuella databaser. Därtill har tillägg och korrigeringar gjorts i syfte att öka relevansen och användbarheten (se vidare i index för en mer utförlig diskussion). Bibliografin är sammansatt utifrån en rad olika avgränsningar, vilka alla står i direkt eller indirekt relation till nämnda uppdrag från Delegationen för jämställdhet i skolan att genomföra en metaanalys av forskningsfältet som helhet. Det gäller i princip samtliga ingående beståndsdelar – svensk, forskning, jämställdhet, skola, samt den valda tidsperioden. Begreppet svensk används i det här sammanhanget i avseendet forskning som utförs om svensk skola. Det medför till exempel att internationell forskning om svensk skola inkluderas, men däremot 2 Denna summa är lägre än den analyserade i tidigare nämnda metaanalys, och det av två skäl. Dels har en del texter, främst uppsatser och examensarbeten, som inte är tillgängliga via Internet eller Libris strukits, dels har flertalet antologier och temanummer i tidskrifter endast redovisats som helhet och inte varje enskilt kapitel/enskild artikel med några undantag. Det senare motiveras då av texternas centrala roll för forskningsfältet i sig. En annan skillnad mellan metaanalysen och bibliografin är indexeringen. Den senare utgår från sökbegrepp, titel och ämnesord, och inte som i metaanalysen från huvudsakligt använt begrepp i publikationerna i sig. inte svensk forskning om internationell skola. Avgränsningen innebär dock inte att relevant forskning på andra språk än svenska utesluts. Med forskning menas i korthet all den verksamhet vilken publiceras inom ramen för ett vetenskapligt sammanhang och är katalogiserad. Denna vida definition inkluderar en stor mängd publikationer som i andra fall inte klassificeras som vetenskaplig, bland annat (enligt ovan diskuterade kriterier för sökvägar till tillgängliga publikationer) C- och D-uppsatser, uppsatser på masternivå, examensarbeten från lärarutbildningen, etc. I materialet inkluderas också publikationer utgivna i andra sammanhang som antingen har ett klart urskiljbart forskningsinnehåll och/eller är utförda av forskare, som exempelvis artiklar i mer eller mindre populärvetenskapliga tidskrifter, delar av offentliga utredningar, somliga kartläggningar och utvärderingar, med mera. Ambitionen har varit att hellre inkludera än exkludera en publikation, bland annat i syfte att inte gå miste om intressanta bidrag underifrån eller för att inte själv aktivt bidra till en redan pågående hierarkisering av publicerad forskning inom forskningsfältet. Jämställdhet är det begrepp som utan tvekan är svårast att avgränsa och motivera avgränsningen av. Olika definitioner av jämställdhet förekommer inom och utanför forskningsfältet och , definitioner vilka dessutom sammanblandas och övergår i eller ersätts av andra. Naturligtvis är ambitionen att inkludera publikationer som berör samtliga definitioner, men var ska gränsen dras? Vissa frågor, rörelser eller idétraditioner konkurrerar och/eller samverkar under olika tidsperioder med jämställdhetsbegreppet (feminism, kvinnosak, kvinnofråga, jämlikhet, likabehandling, mångfald, m.m.) och dessutom påverkas jämställdhetsbegreppets enkelhet av andra skillnadskategorier utöver könsskillnad (klass, ras/etnicitet, sexualitet, funktion, religion, ålder, etc.) och mer eller mindre närbelägna teoretiska begrepp (genus, maskulinitet, intersektionalitet, queer, m.fl.). Utgångspunkten är liksom för föregående avgränsning att hellre inkludera än exkludera en publikation. Det innebär till exempel att publikationer som på något sätt berör exempelvis elever har bedömts utifrån ett flertal aspekter: görs undersökningen i jämställdhetssyfte, i syfte att öka förståelsen för flickors och/eller pojkars respektive situationer, eller av andra skäl som går att hänföra till den vida definition av jämställdhet som här diskuteras? Avgränsningen förhåller sig också till en vidare genusvetenskaplig diskus- sion som rör dels relationen mellan genusforskning och jämställdhet i sig, dels jämställdhetsbegreppets status visavi andra skillnadskategorier. Det innebär till exempel att texter som är kritiska till jämställdhet utifrån andra skillnadsperspektiv inkluderas, i så motto att dessa syftar till att på något sätt utveckla jämställdhetsfrågorna i den riktning begreppet omfattar eller avser att omfatta. När det gäller begreppet skola har Delegationens uppdrag i sig givit ramarna. Med skola avses därför verksamheter och företeelser vilka berör såväl kommunala som fristående skolor (inklusive gymnasieskolan) samt sameskolan och specialskolan. Till det har också inkluderats forskning om lärarutbildning, bland annat då forskning om lärarutbildning och jämställdhet ofta utförs rent konkret i svenska skolmiljöer, men också då frågan om lärarutbildning är högaktuell i och med pågående arbete med revision av densamma. Den valda tidsperioden –2009 motiveras främst av två skäl. Det första rör den ovan beskrivna metaanalysens syfte, vilket förutsätter för att kunna genomföra analyser av förändring . Det andra rör dels avsikten att göra en så nutidsnära sammanställning som möjligt, dels att en ny läroplan för såväl (Lgr 69) som gymnasieskolan (Lgy 70) antas vid periodens början, läroplaner vilka uttryckligen inför formuleringar om jämställdhet. är det naturligtvis så att frågan om kön och utbildning har en väsentligen längre historia, något inte minst svensk forskning uppmärksammat och diskuterat i detalj. Avgränsningen görs dock främst av det skälet att jämställdhetsbegreppet kommer i utförligt bruk i såväl det politiska som det vetenskapliga fältet. Målet med bibliografin är att underlätta för samtliga intresserade av frågor om jämställdhet och skola att söka relevanta kunskaper. Forskare bör ha stor användning av bibliografins index i syfte att skaffa sig en heltäckande bild över särskilda forskningsfält. Lärare och elever kan på ett enkelt sätt söka uppgifter om var relevanta kunskaper står att finna om särskilda frågor. Myndigheter och allmänhet ges både ett utmärkt tillfälle att orientera sig kring forskningsfältet som sådant och möjligheter till fördjupning. längre perspektiv är förhoppningen att bibliografin ska fungera som underlag för utvecklandet av en interaktiv och öppen bibliografi inom ramen för en särskild myndighet eller annat kunskapsorgan. Publikationer i alfabetisk ordning Att möta befolkningens frågor om sexualitet i ett samlevnadsperspektiv: kartläggning av lärarstudenters utbildning i sex och samlevnadsundervisning. Dimensions of Performance in the Interpretation of Diagrams, Tables, and Maps: Some Gender Differences in the Swedish Scholastic Aptitude Test. in Science Teaching, 36, s. 565–82. Flickor, pojkar, fysik och matematik: skillnader i inställning mellan hög- och lågpresterade i TIMSS 1995. Undervisningsprocessens betydelse för flickors och pojkars lärande. Nordisk matematikdidaktik, 4, s. 7–30. På spaning efter en skola för alla. : , didaktik. 6.Ahlberg, , , , . Elevers attityder till läsning: en undersökning bland pojkar och flickor i skolår 6 och skolår 8. : /Utbildningsvetenskap. 7.Ahlberg, , . Tankar och funderingar om livskvalitet bland barn i 7–12-årsåldern: en intervjustudie. : , i . Sex differences in the correlates of cooperative and competitive school attitudes. Developmental psychology, 19, s. 881–888. Flickor och pojkar i teknikens värld. (ed), Olika på lika villkor. 10.Ahlström, , . Testresultat såsom en funktion av kön, ålder och utbildning. 11.Alanärä, , . Tysta barn i skolan. : , Lärarutbildningarna. Tonårsflickors fantasier och tankar kring framtida levnadsmönster tolkade via teckningar – Österstad. Samlevnadsfrågor i skolan. : , i . Redovisning av regeringsuppdraget: Att stärka verksamheten med att främja och utveckla dans med flickor och pojkar. : NCFF, . 15.Alici, , . Läs- och skrivsvårigheter/dyslexi i ett genusperspektiv. 16.Alm, , , . Alkohol-, narkotika- och tobaksvanor bland eleverna i Kirsebergsskolans högstadium . 17.Alm, , . Könsroller i media: elevers medvetenhet och kritiska granskande av könsroller i media. : Lärarutbildningarna, . Kom nu hora, så går vi!. Bang: feministisk kulturtidskrift, 2, s. 12–17. Kom nu hora, så går vi! : om svar på tal, utmanande beteenden och andra skamstrategier. , , (ed), Sexualitetens omvandlingar: Politisk lesbiskhet, unga kristna och machokulturer. Feminism i en klass för sig: om ett möjligt och omöjligt identitetsval. Bang: feministisk kulturtidskrift, 1, s. 25–28. I en klass för sig: genus, klass och sexualitet bland gymnasietjejer. förändring: genusskapande och heteronormativitet bland gymnasietjejer. Kulick, (ed), Queersverige. : Natur & Kultur. Kom nu hora, så går vi! : om svar på tal, utmanande beteenden, och andra skamstrategier. , (ed), Barnkultur i skilda världar. Gender bias and special education referrals. Annals of dyslexia, 47, s. 151–162. Pojkars känslomässiga språk: genom olika medel utveckla det känslomässiga språket hos pojkar. : Lärarutbildningarna, . Second language learners' acquisition of grammatical gender in Swedish. : Avdelningen för lingvistik, . Differential selectivity to upper secondary school with respect to previous achievement for males and females. Nordisk pedagogik, 182, s. 217–228. Pojkars och flickors talförhet Att undervisa, 6, s. 8–9. The next manager is a woman! : a report on female leadership in schools. 30.Andersson, Bo. Samhällets demokratiska värdegrund: en fråga om mångfald, olikhet men lika värde. : Värdegrunden, . 31.Andersson, , . Tendens i skolundersökningen i nian 1990: flickor dricker mer igen. Alkohol och narkotika, 84, s. 5–7. Om självkänsla, genus, klass och etnicitet: arbetsrapport från . Fler män till skolan: en studie av ett försök att locka män till skolan. 34.Andersson, , . Bilden av en riktig man: elevers uppfattning av könsnormer. : /Utbildningsvetenskap. 35.Andersson, , , , . Gender theory as a tool for analyzing science teaching. Teaching & Teacher Education, 25, s. 336– 343. 36.Andersson, , . Busfröna på : en uppföljning av 22 pojkar från Mellansjö skolhem. 37.Andersson, , . Pojkars upplevelser av skolan och dess betydelse för framtida universitetsstudier. : /Utbildningsvetenskap. 38.Andersson, , BrittMari. Flickors och pojkars tankar och val i barnlitteraturen. : Lärarutbildningarna, . 39.Andersson, , . Genusdidaktik för hållbar utveckling: vägar mellan vision och verklighet. , (ed), Jämställdhet gör världen rikare: en inspirationsskrift för skolans alla lärare om jämställdhet för hållbar utveckling i ett globalt perspektiv. Det blir värre ... Fritidspedagogen, 6, s. 14–16. 41.Andersson, , . Det okända mörkertalet: en studie om ADHD ur ett genusperspektiv. : /Utbildningsvetenskap. 42.Andersson, , . Elevers syn på matematikundervisning i ett genusperspektiv. : /Utbildningsvetenskap. Att vara två: romantik för flickor och pojkar i bokserien om och . , (ed), och stark – eller ligga lågt: skönlitteratur och genus i skola och förskola. : Natur och kultur. Hur kan vi bidra till lika möjligheter för flickor och pojkar genom en aktiv utbildningsplanering? 45.Andrae , , Inga. by side in classrooms and at work...? : ideology and reality in Swedish educational policy and practice. Språk och kön. Elevplanen som text: om identitet, genus, makt och styrning i skolans elevdokumentation. : Acta Universitatis Gothoburgensis. Licentiatavhandling: samundervisning i idrott. i gymnastik & idrott, 2, s. 12–17. 49.Appelqvist, , . Den statliga rektorsutbildningen: en utvärdering av innehåll, ekonomi, jämställdhet och effekter. Jämställdhetsarbete i skolan. med Framtidsbarn: en intervjustudie av flickors, pojkars och fritidspedagogers arbete med datorn i verksamheten på fritidshem. En muslimsk familjeflicka, som andra ungdomar: identitet, social logik och verklighet bland flickor på en arabisk friskola. Svensk religionshistorisk årsskrift, 13, s. 9–29. Flickor och populärkultur: en arabisk friskola. , , (ed), Religiösa friskolor i : historiska och nutida perspektiv. 54.Arnberg, , . Könsmedvetna pedagoger: nyckeln till lärande för jämställdhet och hållbar utveckling. , (ed), Jämställdhet gör världen rikare: en inspirationsskrift för skolans alla lärare om jämställdhet för hållbar utveckling i ett globalt perspektiv 2006. : SIDA/Den globala skolan. Fler män till skolan. 56.Arneland, , . Jämställdhet i klassrummet: en undersökande tidsstudie i ämnena historia och religion. : /Utbildningsvetenskap. 57.Arnesen, , , , . Travelling discourses on gender and education: the case of boys' underachievement. Nordisk pedagogik, 1, s. 1– 14. 58.Arnqvist, , , , . Tonårsflickor i fokus: ett projekt tillsammans med flickor utfört på en sett ur ett jämställdhetsperspektiv. : , Pedagogutbildningarna. 59.Arvidsson, , , , . Sexslavhandel och gymnasieskolans värdegrund. 60.Arvidsson, Maj & , . – gör vi det vi tror vi gör? : om ett utvecklingsarbete i . (ed), Olika på lika villkor. 61.Askling, , . Om kvinnor i skola och vård: presentation av bakgrund och syfte (Långtidseffekter av utbildning hos kvinnor). : Universitet i . 62.Auland-Öhman, , . Att synliggöra de talängsliga flickorna: ett utvecklingsarbete i årskurs 1 och 3. : , Lärarutbildningarna. Könsskillnader i gymnasieskolans omvårdnadsprogram: en undersöking om att prata inför klassen och skillnader i undervisningen av tjejer och killar sett ur ett elevperspektiv. 64.Auno, , . Jämställdhet i skolan. , , (ed), Stärk och utveckla eleven! : Natur och kultur. 65.Auno, , . Stärk och utveckla eleven! : självbild och självförtroende som grund för kunskapsutveckling och jämställdhet: här får du idéer, konkreta övningar och arbetsformer. : Natur och kultur. 66.Aurell, , . Teknik på kvinnors vis: om villkor och möjligheter. Experimenthäfte för flickor och pojkar och deras lärare. : , Kemicentrum. Den dubbla, dolda läroplanens värld: om skolans reproduktion av genus. Hjørungdal, (ed), Dialog med de sega strukturerna: om arkeologisk utbildning och genusperspektiv. Klass och kön: skolan har alltid sorterat barn i grupper och nivåer. Socialpolitik (), 3, s. 36–37. 70.Baagøe , , , , . Manlighet i fokus: en bok om manliga pedagoger, pojkar och maskulinitetsskapande i förskola och skola. Pojkar, flickor och engelska i årskurs 5: delrapport inom den nationella utvärderingen av . The struggle for democratic education: equality and participation in . Talking about Gender in School Booktalk. Ethnography and Education, 3, s. 129–144. Med facit i hand. Normalitet, elevskap och vänlig maktutövning i två svenska skolor. 75.Beckeman, , . Flickor kan – i : ett projekt om jämställdhet. Aktuellt om historia: organ för historielärarnas förening, 1/2, s. 28–31. Flickor slarvar med skollunchen: högstadieelevers måltidsvanor 1996. Vår föda, 49, s. 28–31. Projektet: att leva med Asperger, DAMP, dyslexi. : ett studiematerial om jämställdhet i skolan. Språk och kön i skola och utbildning. Språk och kön i nutida och historiskt perspektiv: studier presenterade vid Den sjätte nordiska konferensen om språk och kön, 6–. Varför väljer inte flickorna fysik? för lärarutbildning och forskning, 4, s. 27–37. 81.Benckert, , . Kvinnoperspektiv på naturvetenskaplig utbildning. Kvinnovetenskaplig tidskrift, 4, s. 17–27. 82.Benckert, , . Riktar sig läroböckerna i NO-ämnen mer till pojkar än till flickor? : granskning av några läroböcker i naturorienterande ämnen. 83.Benckert, , . Kvinnoperspektiv på naturvetenskaplig utbildning. , , (ed), med två bröst, : . 84.Benckert, , . , , (ed), med två bröst. Medvetenhet viktigare än metoder: genuspedagogik. Fritidspedagogen, 6, s. 20–24. På med genusglasögonen och riv heteronormen. Fritidspedagogen, 2, s. 4–7. Humorn behövs när mönstret börjar klarna: om könsroller och ledarskap: en rapport från ett seminarium för kvinnliga skolledare. Textillärare, i tjänst för jämställdhet. Genuspraktika för lärare. Sexualliv och samlevnad: lektionsutkast och bildmaterial (stordiaserie). Så kan skolan förändras! : en inspirationsbok om några skolor där man vågat tänka annorlunda. Kvinnlig och manlig slöjd – slöjdläraren som kulturbärare. Kulturarv och utveckling inom skolslöjden: rapport från ett slöjdhistoriskt symposium, , . Gå i lära till lärare: en grupp kvinnors och en grupp mäns inskolning i slöjdläraryrket. Jämställdhetspedagogik på Storsjöskolan i : ett aktionsforskningsprojekt. Styra eller styras: att skapa kön i klassrummet. Nordborg, (ed), Makt & kön. Fear of disorder? : resistance to and fear of female advantage. , , et al. (ed), Education into the 21st century: dangerous terrain for women? Könskoreografi och symboliskt våld i skolan. Kulturella perspektiv: svensk etnologisk tidskrift, 7, s. 46–54. Skall vi skolas tillsammans eller var för sig? , (ed), Likt og ulikt: kjønnsdimensjonen i pedagogisk tenkning og praksis. : Høg- skolen i . Kunskap bryter könsmönster: aktionsforskning är verktyget: rapport från projektet vyer i . 100.Berge, , . Steering of teachers' work: Teacher participation in an action research project about gender equality in primary school. Lärarutbildning och forskning i , 4, s. 23–38. 101.Berge, , . Action research for gender equity. Kvinnoperspektiv på läromedlen i historia, religionskunskap och konst- och musikhistoria samt i ämnet social- och familjekunskap. 103.Berggren, , . Gör genuskunskaper skillnad? Om relationen mellan vägledares kunskapsnivå och delaktighet i reproduktionen av en könsuppdelad utbildnings- och arbetsmarknad. Identitet, kön och klass. Hur arbetarflickor formar sin identitet. : Acta Universitatis Gothoburgensis. Vill du inte hoppa bock? : orsaker till varför flickor skolkar från idrotten. : /Arbetsvetenskap/Industriell Produktionsmiljö. 106.Berglund, , . Är pojkar en pina och flickor fina? : en studie om könsmönster i klassrummet. : /Utbildningsvetenskap. Lågprestation och specialpedagogiska insatser i den svenska ur ett genusperspektiv: jämförelser mellan år 6-elever 1985 och 1995. for spesialpedagogikk, 4, s. 218–227. Tjejerna på grabbarnas gymnasielinjer: en kartläggning i tre län. : Vägledningsenheten, AMS. Utveckling av könsskillnader i skolprestation . 110.Bergman, , . En undersökning i att stärka pojkars känslomässiga språk: en studie genomförd på två fritidshem i .