sou · GXB390d2 · 2010-01-01 00:00:00 — ska koppla samman alla nationella SafeSeaNet-system och inbegriper även det centrala SafeSeaNet-systemet. 2.Förvaltning, drift, utveckling och underhåll av SafeSeaNet 2.1.1N a t i o n e l l a S a f e S e a N e t - s y s t e m Medlemsstaterna ska utveckla och underhålla ett nationellt SafeSeaNet-system för utbyte av sjöfartsuppgifter mellan auktoriserade användare under ledning av en nationell behörig myndighet. Den nationella behöriga myndigheten ska ansvara för förvaltningen av det nationella systemet, inbegripet nationell samordning av uppgiftsanvändare och uppgiftstillhandahållare, och se till att UN LOCODES anvisas och att nödvändig it-struktur och förfaranden som beskrivs i det kontrolldokument för gränssnitt och funktioner som avses i punkt 2.3 inrättas och upprätthålls. Det nationella SafeSeaNet-systemet ska göra det möjligt för alla användare som fått tillstånd att använda det av den nationella behöriga myndigheten att koppla upp sig mot varandra och kan göras tillgängligt för identifierade sjöfartsaktörer (fartygsägare, agenter, befälhavare, avlastare m.fl.) som fått tillstånd att använda det av den nationella behöriga myndigheten, särskilt för att underlätta elektronisk rapportering i enlighet med gemenskapslagstiftning. 2.1.2C e n t r a l t S a f e S e a N e t - s y s t e m Kommissionen ska på politisk nivå ansvara för förvaltningen och utvecklingen av det centrala SafeSeaNet-systemet och för översynen av SafeSeaNet-systemet, i samarbete med medlemsstaterna, medan byrån i enlighet med parlamentets och rådets förordning (EG) nr 1406/2002 (1) i samarbete med medlemsstaterna och kommissionen ska ansvara för det tekniska genomförandet. Det centrala SafeSeaNet-systemet som fungerar som knutpunkt ska knyta samman alla nationella SafeSeaNetsystem och ska upprätta nödvändig nationell it-infrastruktur och förfaranden enligt det kontrolldokument för gränssnitt och funktioner som avses i punkt 2.3. Kommissionen ska inrätta en styrgrupp på hög nivå som ska anta sin arbetsordning, bestående av experter från medlemsstaterna och kommissionen, som ska lägga fram rekommendationer för att förbättra effektiviteten och säkerheten i SafeSeaNet, ge lämplig vägledning om utveckling av SafeSeaNet, bistå kommissionen vid översynen av SafeSeaNets prestanda, godkänna det kontrolldokument för gränssnitt och funktioner som avses i punkt 2.3, och framtida ändringar. (1) EGT L 208, , s. 1. Europeiska unionens officiella tidning L 131/113 2.3Kontrolldokument för gränssnitt och funktioner och teknisk dokumentation om SafeSeaNet Kommissionen ska i nära samarbete med medlemsstaterna utarbeta och upprätthålla ett kontrolldokument för gränssnitt och funktioner (IFCD). IFCD ska innehålla en detaljerad beskrivning av de prestandakrav och förfaranden som de centrala och nationella delarna av SafeSeaNet ska omfattas, vilka avser att säkerställa förenlighet med tillämplig gemenskapslagstiftning. IFCD ska innehålla bestämmelser om åtkomsträttigheter, vägledning om kvalitetsstyrning av uppgifterna. säkerhetsspecifikationer för överföring och utbyte av uppgifter, samt arkivering av uppgifter på nationell och central nivå. IFCD ska innehålla villkoren för lagring av och tillgång till information om farligt eller förorenande gods med avseende på regelbunden trafik som beviljats undantag i enlighet med artikel 15. Byrån ska i samarbete med medlemsstaterna utarbeta och upprätthålla teknisk dokumentation om SafeSeaNet, exempelvis standarder för dataöverföringsformat, bruksanvisningar och nätsäkerhetsspecifikationer. Systemet ska använda industristandarder och kunna samverka med offentliga och privata system som används för att skapa, tillhandahålla eller ta emot information inom SafeSeaNet. Kommissionen och medlemsstaterna ska samarbeta för att undersöka möjligheten att utforma de nationella systemens funktioner på ett sätt som så långt det är möjligt säkerställer att uppgiftslämnarna, exempelvis befälha vare, ägare, agenter, operatörer, avlastare och behöriga myndigheter, endast behöver lämna informationen en gång. Medlemsstaterna ska se till att informationen är tillgänglig för användning inom alla relevanta rapporterings- och anmälningssystem och övervaknings- och informationssystem för sjöfart. Elektroniska meddelanden som överförs i enlighet med detta direktiv och med tillämplig gemenskapslagstiftning ska tillhandahållas via SafeSeaNet. Därför ska medlemsstaterna utarbeta och upprätthålla de gränssnitt som behövs för att uppgifterna ska kunna överföras automatiskt till SafeSeaNet på elektronisk väg. Om internationellt antagna bestämmelser tillåter vidarebefordran av LRIT-information om fartyg från tredjeländer ska SafeSeaNet-nätverken användas för att tillhandahålla medlemsstaterna, med en tillfredsställande nivå av säker het, sådan LRIT-information som tagits emot i enlighet med artikel 6b i detta direktiv. Den centrala och de nationella SafeSeaNet-systemen ska vara förenliga med sekretesskraven i detta direktiv och med de säkerhetsprinciper och säkerhetsspecifikationer som anges i IFCD, i synnerhet när det gäller åtkomsträttig heter. Medlemsstaterna ska identifiera alla användare, som tilldelats en roll och ett antal åtkomsträttigheter i enlighet med kontrolldokumentet. L 131/132 Europeiska unionens officiella tidning OCH RÅDETS DIREKTIV 2009/21/EG av om fullgörande av flaggstatsförpliktelser (Text av betydelse för EES) OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommit téns yttrande (1), med beaktande av yttrande (2), i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och av följande skäl: (1)Säkerheten för sjöfarten i gemenskapen och för de med borgare som utnyttjar den samt miljöskyddet bör alltid säkerställas. (2)För den internationella sjöfarten har det genom antagan det av ett antal konventioner för vilka Internationella sjöfartsorganisationen (nedan kallad IMO) är depositarie skapats ett omfattande ramverk för att öka sjösäkerheten och skyddet av miljön mot föroreningar från fartyg. (3)I enlighet med havsrättskonvention (nedan kallad Unclos) och de konventioner för vilka IMO är depositarie (nedan kallade IMO-konventio nerna), ska stater som är parter i dessa instrument utfärda lagar och förordningar och vidta nödvändiga åtgärder för att sätta dessa instrument i kraft fullt ut, i syfte att skydda människoliv till havs och den miljön genom att säkerställa att de fartyg som är i trafik är lämpliga för den verksamhet de är avsedda för och är bemannade med kompetent sjöpersonal. (4)Vederbörlig hänsyn måste tas till konventionen om ar bete till sjöss, som antogs av Internationella arbetsorga nisationen () , vilken också behandlar flagg statsförpliktelser. (5)antog medlemsstaterna ett uttalande i vilket de enhälligt erkände vikten av att tillämpa de internationella konventionerna med anknytning till flagg statsförpliktelser för att förbättra sjösäkerheten och för att bidra till att föroreningar från fartyg förhindras. (6)Genomförandet av de förfaranden som rekommenderas av IMO i MSC/Circ.1140/MEPC/Circ.424 av den 20 de cember 2004 om överföring av fartyg mellan stater bör stärka bestämmelserna om byte av flagg i IMO-konven tionerna och i gemenskapens lagstiftning om sjösäkerhet, och de bör i sjösäkerhetens intresse öka öppenheten i förhållandet mellan flaggstater. (7)Tillgången till uppgifter om fartyg som för en medlems stats flagg och fartyg som lämnat en medlemsstats regis ter, bör kunna förbättra öppenheten när det gäller en högkvalitativ flottas prestanda, bidra till bättre kontroll av flaggstaternas förpliktelser och skapa lika villkor för förvaltningarna. (8)För att kunna hjälpa medlemsstaterna att ytterligare för bättra sin prestation som flaggstater, bör det genomföras regelbundna revisioner av deras förvaltningar. (1) EUT C 318, 23.12.2006, s. 195. (2) EUT C 229, 22.9.2006, s. 38. (3) yttrande av (EUT C 27 E, 31.1.2008, s. 140), rådets gemensamma ståndpunkt av den 9 decem ber 2008 (EUT C 330 E, 30.12.2008, s. 13) och ståndpunkt av (ännu ej offentliggjord i EUT). (9)En kvalitetscertifiering av administrativa förfaranden i en lighet med Internationella standardiseringsorganisationens standarder (ISO) eller motsvarande standarder bör dess utom säkerställa lika villkor för förvaltningarna. Europeiska unionens officiella tidning L 131/133 (10)De åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av detta direktiv bör antas i enlighet med rådets beslut /468/EG av om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens ge nomförandebefogenheter (1). (11)Eftersom målen för detta direktiv, nämligen inrättande och genomförande av lämpliga åtgärder på det sjöfarts politiska området, inte i tillräcklig utsträckning kan upp nås av medlemsstaterna och de därför, på grund av dess omfattning och verkningar, bättre kan uppnås på gemen skapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I en lighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 1.Syftet med detta direktiv är att a)se till att medlemsstaterna effektivt och konsekvent uppfyller sina förpliktelser som flaggstater, och b)förbättra säkerheten och förhindra föroreningar från fartyg som för en medlemsstats flagg. Detta direktiv påverkar inte tillämpningen av gemenska pens sjöfartslagstiftning enligt förteckningen i artikel 2.2 i och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 av om inrättande av en kommitté för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (Coss) (2) och rådets direktiv /63/EG av om det avtal om arbetstidens organisation för sjömän som ingåtts av () och Fe deration of Transport Workers Unions in Union (FST) (3). Detta direktiv ska tillämpas på förvaltningen i den stat vars flagg fartyget för. (1) EGT L 184, , s. 23. (2) EGT L 324, 29.11.2002, s. 1. (3) EGT L 167, , s. 33. I detta direktiv gäller följande definitioner: a)fartyg: fartyg eller farkost som för en medlemsstats flagg och som omfattas av de relevanta och för vilket/vilken ett certifikat krävs. b)förvaltning: de behöriga myndigheterna i den medlemsstat vars flagg fartyget för. c)erkänd organisation: en organisation som har erkänts i enlighet med och rådets förordning (EG) nr 391/2009 av om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (omarbetning) (4) d)certifikat: föreskrivna certifikat som utfärdats i enlighet med relevanta . e)IMO-revision: en revision som genomförs i enlighet med be stämmelserna i resolution A.974 (24) som antogs av . Villkor för att tillåta ett fartyg att gå i trafik efter det att fartyget beviljats rätten att föra en medlemsstats flagg 1.Innan ett fartyg som har beviljats rätten att föra en med lemsstats flagg tillåts gå i trafik, ska den berörda medlemsstaten vidta de åtgärder den anser vara lämpliga för att se till att fartyget uppfyller tillämpliga internationella regler och föreskrif ter. Den ska särskilt kontrollera fartygets säkerhetsstatistik på alla rimliga sätt. Den ska, vid behov, samråda med den före gående flaggstaten för att fastställa huruvida eventuella brister eller säkerhetsfrågor som denna identifierat är olösta. 2.När en annan flaggstat begär information om ett fartyg som tidigare förde denna medlemsstats flagg, ska den medlems staten möjligt ge den begärande flaggstaten ingående information om kvarstående brister och alla andra relevanta uppgifter som rör säkerheten. (4) Se sidan 11 i detta nummer av EUT. L 131/134 Europeiska unionens officiella tidning Kvarhållande av ett fartyg som för en medlemsstats flagg När förvaltningen informeras om att ett fartyg som för den berörda medlemsstatens flagg har hållits kvar av en hamnstat, ska den, i enlighet med de förfaranden som den fastställt för detta ändamål, se till att fartyget bringas i överensstämmelse med relevanta . Medlemsstaterna ska se till att åtminstone följande uppgifter om fartyg som för deras flagg registreras och snabbt är tillgängliga för tillämpningen av detta direktiv: a)Uppgifter om fartyget (namn, IMO-nummer etc.). b)Datum för besiktningar, inbegripet eventuella tilläggs- eller kompletteringsbesiktningar, och revisioner. c)Namnet på de erkända organisationer som har deltagit i fartygets certifiering och klassificering. d)Namnet på den behöriga myndighet som har inspekterat fartyget enligt bestämmelserna för hamnstatskontroll, och inspektionsdatum. e)Resultatet av hamnstatskontrollerna (brister: ja eller nej; kvar hållanden: ja eller nej). f)Information om sjöolyckor. g)Namn på fartyg som har upphört att föra den berörda med lemsstatens flagg . Medlemsstaterna ska vidta de åtgärder som krävs för en IMO- revision av deras förvaltning åtminstone , med förbehåll för ett positivt svar från IMO på en begäran i rätt tid från den berörda medlemsstaten, och ska offentliggöra re sultatet av revisionen i enlighet med den relevanta nationella lagstiftningen om konfidentialitet. Denna artikel ska upphöra att gälla eller, så snart som IMO:s obligatoriska revisionsprogram för medlemsstater har trätt i kraft, som ska fastställas av kommissionen i enlighet med det föreskrivande förfarande som avses i artikel 10.2. Kvalitetsledningssystem och intern bedömning 1.Senast den 17 juni 2012 ska varje medlemsstat utarbeta, genomföra och upprätthålla ett kvalitetsledningssystem för de operativa delarna av sin förvaltnings flaggstatsrelaterade verk samhet. Kvalitetsledningssystemet ska certifieras i enlighet med tillämpliga internationella kvalitetsstandarder. 2.Medlemsstater som förekommer på den svarta lista eller som i rad förekommer på den grå lista som offentliggörs i den senaste årsrapporten från Paris-samförstånds- avtalet om hamnstatskontroll (nedan kallat ) ska lämna en rapport till kommissionen om sin prestation som flaggstat senast efter det att årsrapporten från har offentliggjorts. Rapporten ska kartlägga och analysera de huvudsakliga skälen till den bristande efterlevnad som föranledde kvarhållandena och brister som ledde till att medlemsstaten förekommer på den svarta eller grå listan. Kommissionen ska , och första gången överlämna en rapport till och rådet om tillämpningen av detta direktiv. Rapporten ska innehålla en bedömning av medlemsstaternas prestation som flaggstater. 1.Kommissionen ska biträdas av den kommitté för sjösäker het och förhindrande av förorening från fartyg (Coss) som in rättats enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2099/2002. 2.När det hänvisas till denna punkt ska artiklarna 5 och 7 i beslut /468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmel serna i artikel 8 i det beslutet. Den tid som avses i artikel 5.6 i beslut /468/EG ska vara . Europeiska unionens officiella tidning L 131/135 Medlemsstaterna ska sätta i kraft de lagar och andra för fattningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv . De ska genast underrätta kommissionen om detta. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvis ning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvis ningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda. Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning. Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. 1 kap. 2–6 §§ FSL 6 kap. 13 § och10 kap. artikel 3.1–3.3 1 kap. 1 § första stycket, 5 kap. 9 § tredje stycket 5 kap. 9, 17–18 och 20 §§ se artikel 5 nedan. 5 kap. 1,4 och 9 §§ FSL, 7 kap. 6 § 2 FSL, 6 kap. 7 kap. 6 § 2 FSL, 6 kap. 1 c och 1 d §§ FSF, + 7 § FSF och TSFS (2009:2) 4–8 §§ 7 kap. 6 § 6 FSL, 8 kap. 2 § 10 FSL, TSFS 7 kap. 6 § 1 FSL + se 6 kap. 13 § FSF Bilaga 6 SOU 2009:90 5 kap. 20 § första och 7 kap. 6 § 1 FSL + se 6 kap. 13 § FSF 7 kap. 7 § FSL och 8 kap. 7 kap. 2 § FSF 1 § 3 FSL, 6 kap. 7 § FSL och 7 kap. 2 § FSF 4–7 §§, 16–17 §§, 20– 10 kap. 4 § FSF (utöver 22 §§ FL, 10 kap. 3 § FSF och 29 kap. 11 § 6 kap. 3 § 4 FSL och 7 kap. 2 § FSL 7 kap. 6 § 1 och 2 FSL artikel 20.1–3 9 kap. 3 § FSL och 33– 5 kap. 22 § FSL, 6 kap. 5 5 kap. 22 § FSL+ se FSL, 7 kap. 1 § och 3 § 5 kap. 16 a § FSL, 9 a § förordningen (1982:569) om lotsning m.m. 7 kap. 6 § 1 FSL + se se artikel 5 + justerade 7 kap. 6 § 1 FSL + se se artikel 5 + justerade SOU 2009:90 Bilaga 6 7 kap. 6 § 1 FSL 7 kap. 6 § 4 FSL, 6 kap. 12 § FSF och 7 kap. 6 § 8 kap. 1–3 §§ FSL jfr artikel 22.1, 22.5 2–3 §§ SJÖFS 2005:19 4 § SJÖFS 2005:19 7 kap. 2 a § FÅFF 3 kap. 14 § SJÖFS 3 kap. 17 a–c §§ SJÖFS SJÖFS 2005:19, 2007:15 2 § 14 förordning (2007:1161) med 13–14 §§ SJÖFS 2005:19 6 kap. 8 a § FSF 7 kap. 2 § 5 FSL, 2 kap. 7 kap. 2 a § FÅFF 7 kap. 2 a § FÅFF (om sekretess, se artikel 24) 7 kap. 2 a § FÅFF 2 § 13–14 förordning 2 § 13 och 15 förordning (2007:1161) med (2007:1161) med Bilaga 7 SOU 2009:90 23–23 a 15 kap 1 § OSL 17 kap 6 a § OSL 30 kap 23 § OSL 9 § OSF (bilaga) 30 kap 24 § OSL 9 § OSF (bilaga) artikel 27–28 Se artikel 6 a Se artikel 14.2 led c) och 3 kap. 1 § FSL 3 kap. 1 § FSL 5 kap. 4 § och 8 § FSL, 6 kap. 4 § FSF Åtgärd genom beslut av 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighetschefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jordbruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av medfinansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljökonsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och socialförsäkring. 50.Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten. 51.Avskaffande av filmcensuren för vuxna –men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. 52.Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. 53.Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. 54.Uthållig älgförvaltning i samverkan. 55.Ett effektivare smittskydd. 56.Den nya migrationsprocessen. 57.Myndighet för hållbart samhällsbyggande –en granskning av . 59.Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. 60.Återvändandedirektivet och svensk rätt. 62.Skatt på fluorerade växthusgaser. 63.Totalförsvarsplikt och frivillighet. 64.Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? 65.Moderniserade skatteregler för ideell sektor. 66.Signalspaning för polisiära behov. –frågan om vidmakthållande eller avveckling. 68.Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU) + bilaga. 69.En ny ransonerings- och prisregleringslag. 70.Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel. 71.EU, och den inre marknaden –En översyn av horisontella bestämmelser inom varu- och tjänsteområdet. 72.Insyn och integritet i brottsbekämpningen – några frågor. 73.Vägval för filmen. –ett samhällsbygge för stärkt utveckling och konkurrenskraft. 76.Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m. Ju. 78.Ökad säkerhet i domstol. 80.Kriminalvården – ledning och styrning. 81.Lag om resenärers rättigheter i lokal och regional kollektivtrafik. 82.En ny postlag. 83.Miljömålen i nya perspektiv. 84.Regler för etablering av vårdgivare. Förslag för att öka mångfald och integration i specialiserad öppenvård. – hur blev det? Erfarenheter från första försöksåret. 86.Strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning. 87.En ny kameraövervakningslag. 88.Kärnkraft – nya reaktorer och ökat skadeståndsansvar. 89.Gränslandet mellan sjukdom och arbete. Arbetsförmåga/Medicinska förutsättningar för arbete/Försörjningsförmåga. Hamnstatskontrolldirektivet, Övervakningsdirektivet, Flaggstatsdirektivet. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Den nya migrationsprocessen. [56] Återvändandedirektivet och svensk rätt. [60] Modernare adoptionsregler. [61] Signalspaning för polisiära behov. Utvärdering av buggning och preventiva tvångsmedel. Insyn och integritet i brottsbekämpningen – några frågor. Svenskt rättsväsende i internationella uppdrag, m.m. [76] [77] Ökad säkerhet i domstol. Kriminalvården – ledning och styrning. [80] En ny kameraövervakningslag. EU, och den inre marknaden – En översyn av horisontella bestämmelser inom varu- och tjänsteområdet. Ransonering och prisreglering i krig och fred. Totalförsvarsplikt och frivillighet. – frågan om vidmakthållande eller avveckling. En ny ransonerings- och prisregleringslag. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och socialförsäkring. Ett effektivare smittskydd. Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU). Regler för etablering av vårdgivare. Förslag för att öka mångfald och integration i specialiserad öppenvård. Gränslandet mellan sjukdom och arbete. Arbetsförmåga/Medicinska förutsättningar för arbete/Försörjningsförmåga. Sekretess vid anställning av myndighetschefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstutdelningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Nytt pensionssystem för den statsunderstödda scenkonsten. Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. Skatt på fluorerade växthusgaser. Moderniserade skatteregler för ideell sektor. Strategi för myndigheternas arbete med e-förvaltning. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det?