sou · GYB327 · 2010-04-16 00:00:00 — I detta ligger bland annat att identifiera behov av, planera samt tillhandahålla infrastruktur och tjänster för sjöfarten i form av farleder inklusive sjömätning, isbrytning, sjötrafikinformation, sjögeografisk information och lotsning. Ansvaret för den långsiktiga kompetensförsörjningen, inklusive finansieringen för detta, inom sjöfartsområdet i har varit mycket oklar. och – de två dominerande aktörerna – har trots detta , tillsammans med , byggt upp en långsiktig forskning och tillämpad utvecklings – och demonstrationsverksamhet. En relativt stabil långsiktig finansiering har till exempel lämnats av , och till Lighthouse i . Forskningsprojekt och resultat för hela den svenska sjöfartssektorn finns i en databas på hemsida.1 investerar av i Sjöfartsrelaterad FoI. ska bidra till att höja tillväxten och välståndet i hela landet. ansvarsområde är innovationer kopplade till forskning och utveckling. finansierar behovsmotiverad forskning samt stärker de nätverk som är nödvändiga för detta. har också ett utpekat ansvar att verka för en utveckling av kompetenta och långsiktigt hållbara forsknings- och innovationsstrukturer med betydelse för transportsektorns förmåga att bidra till tillväxt och hållbarhet. fanns en budget om för FUD-projekt inom transportområdet, varav var direkt riktade till de olika fordonsbranschprogrammen (PFF och FFI) och för flyg- och rymdforskningsprogram (NFFP). Internationellt starka forsknings- och innovationsmiljöer är en av de allra viktigaste konkurrensfaktorerna i den globala konkurrensen. Därför vägleds satsningar av ambitionen att utveckla och vidareutveckla starka forsknings- och innovationsmiljöer. VINN Excellence Center, Institute Excellence Center, VINNVÄXT är exempel på sådana satsningar. finansierar också branschprogram som bygger på ett avtal/samarbete mellan staten och industrin om att gemensamt finansiera forsknings-, innovations- och utvecklingsaktiviteter. Inom transportområdet finns program inom fordons- och flygområdet. Dessa riktas naturligt mot behov som är fokuserade på förbättringar av dagens situation och kan bidra till industrins utveckling. Vidare finansierar program riktade till högskolor och universitet som är inriktade på kunskaps- och kompetensuppbyggnad medan andra program bidrar till att befintliga forskningsresultat utnyttjas för att stärka innovationssystem. Exempel på sådana pågående program är Hållbara energi- och transportsystem, Framtidens personresor samt Innovationer för en hållbar framtid. Som innovationsmyndighet har också program riktade till små och medelstora företag. är central förvaltningsmyndighet för frågor om användning, omvandling och tillförsel av energi. genomför insatser för forskning, utveckling och demonstration inom sex temaområden, där transportsektorn är ett. beviljades till FUD- projekt inom transportområdet. De flesta projekt, såväl pågående som avslutade, finns utförligt beskrivna i webbaserade projektdatabas. Där framgår kortare beskrivningar av projekten, projektledare, involverade organisationer med mera. Inom transportsektorn har två prioriterade områden2: I uppgift ingick ett sektorsansvar för hela vägtransportsystemet. Det innebar att verket skulle företräda staten i frågor som bland annat gällande vägtransportsystemets miljöpåverkan, trafiksäkerhet, tillgänglighet, kvalitet, väginformatik, fordon, kollektivtrafik, handikappanpassning, jämställdhet, yrkestrafik och tillämpad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom vägtransportsystemet. Verket har i sitt arbete haft ett trafikslagsövergripande synsätt. var problemägare med uppgift att bidra till att transportsystemet utvecklas i enlighet med de transportpolitiska målen. All utveckling som genomförde eller finansierade utgick från transportpolitiken och var ett redskap för att bidra till nytta för samhället och kunder, liksom även för i att utveckla 2 forsknings- och innovationsstrategi, samt FOKUS II. Mål för forskning, utveckling, demonstration och kommersialisering inom energiområdet, ER 2005:38. och effektivisera egen verksamhet. I sektorsansvaret ingick att initiera, planera och stödja tillämpad samhällsmotivera forskning inom sitt ansvarsområde. startade , tillsammans med , ett projekt, Transport Business Booster med syfte att förstärka kommersialiseringskraften inom transportområdet. FoI-projekten omsatte tillsammans . Detta belopp täckte hela den spännvidd av forsknings- och utvecklingsprojekt som initierat, finansierat och bedrivit inklusive utveckling för att effektivisera den egna verksamheten. I projektdatabas fanns de flesta pågående och avslutade FoI-projekt kopplade till respektive prioriterat forskningsområde. uppgift var att se till dagens och morgondagens trafik motsvarar det som medborgare och näringsliv behövde. Uppdraget delades in i tre huvuduppgifter: Samordna och driva på utvecklingen i järnvägssektorn. Järnvägssektorn omfattade såväl vanlig järnväg som tunnelbana och spårväg. skulle leda och följa upp utvecklingen inom järnvägssektorn och bistå regeringen och i järnvägsfrågor, samordna den lokala, regionala och interregionala järnvägstrafiken samt ge stöd till forskning och utveckling. skulle i denna roll vara samlande, stödjande och pådrivande i förhållande till övriga inblandade parter. skulle verka för att de transportpolitiska målen uppnåddes. Sektorsansvaret innebar bland annat att initiera, planera och stödja tillämpad samhällsmotivera forskning inom sitt område. För att styra FoI-verksamheten gjordes en omvärldsanalys för att få fram de forskningsbehov som fanns inom olika områden. FoI-projekten omsatte tillsammans . Cirka 90 miljoner av dessa medel avser utlysta projekt som utförs av externa forskare samt kostnader för projekt i de FUD- centrum som byggts upp inom det järnvägstekniska området för att säkra den långsiktiga kompetensförsörjningen inom sektorn. Resterande belopp täcker FUD-projekt i den egna verksamheten. I databas fanns alla pågående och avslutade externa FoI-projekt registrerade. LFV är ett affärsverk med 1 400 anställda som driver flygtrafiktjänst för civila och militära kunder vid ett 40-tal platser i . Verket omsätter och har huvudkontor i . LFV är en av ledande aktörer inom flygtrafiktjänst. LVF initierar ingen forskning och har heller inget utpekat ansvar för forskning. Swedavia som bildades äger, driver och utvecklar 14 flygplatser. Swedavia är ett statligt bolag med omkring 2 600 medarbetare och omsätter . ingick Swedavias uppgifter i LFV. Transportstyrelsen startade sin verksamhet . Verksamheterna vid Luftfartsstyrelsen, , Järnvägsstyrelsen, Vägtrafikinspektionen och delar av bildade den nya myndigheten. tillkom även länsstyrelsernas verksamhet för körkort och yrkestrafik. Transportstyrelsen har till huvuduppgift att svara för regelgivning, registerhållning, tillståndsprövning och tillsyn inom transportområdet. Transportstyrelsen ska verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Verksamheten ska särskilt inriktas på att bidra till ett konkurrenskraftigt, miljöanpassat och säkert transportsystem. Transportstyrelsen har ett samlat ansvar, sektorsansvar, för den civila luftfarten. Transportstyrelsen ska utöva tillsyn över samtliga transportslag samt ansvarar för frågor om krav på bland annat infrastruktur, fordon, fartyg och luftfartyg, kompetenskrav och behörigheter m.m. Transportstyrelsen ska ansvara för register inom områdena järnväg, sjö och väg. Transportstyrelsen initierar ingen forskning och har heller inget utpekat ansvar för forskning utan engagerar sig i stället för att en samlad finansiering ska riktas även mot forskning inom Transportstyrelsens ansvarsområde. startade sin verksamhet . Enligt instruktionerna3 ska myndigheten med utgångspunkt i ett trafikslagsövergripande perspektiv ansvara för den långsiktiga infrastrukturplaneringen för vägtrafik, järnvägstrafik, sjöfart och luftfart samt för byggande och drift av statliga vägar och järnvägar. ska med utgångspunkt i ett samhällsbyggnadsperspektiv skapa förutsättningar för ett samhällsekonomiskt effektivt, internationellt konkurrenskraftigt och långsiktigt hållbart transportsystem. ska också verka för att de transportpolitiska målen uppnås. Vidare står det i instruktionerna att ska beställa, dokumentera och sprida sådan forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom transportområdet som motiveras av uppgifter. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB:s) uppgift är att utveckla och stödja samhällets förmåga att hantera olyckor och kriser. När en allvarlig olycka eller kris inträffar ger MSB stöd. De ska också se till att samhället lär sig av det inträffade. Arbetet bedrivs i nära samverkan med andra samhällsaktörer och omfattar allt från små olyckor i vardagen till stora katastrofer. I MSB:s arbete för ett säkrare samhälle spelar kunskapsutveckling en strategiskt viktig roll. Då forskning är kunskapsutvecklingens viktigaste medel har MSB i uppdrag att inrikta, beställa och kvalitetssäkra forskning. Dessutom arbetar MSB med att förmedla resultaten från forskningen till avnämarna för kunskapen. MSB stödjer i första hand tillämpad, behovsstyrd forskning. Syftet är att generera praktiskt tillämpbara forskningsresultat som ska leda till ökad förmåga att lösa problem i samhället. 3 SFS 2010:185, Förordning med instruktion för . forskningsfält är brett och omfattar forskning inom ett flertal vetenskapliga discipliner. uppdrag är att se till att de miljöpolitiska besluten genomförs och de arbetar långsiktigt samt förebyggande för en hållbar samhällsutveckling. Enligt regeringens uppdrag som forskningsfinansiär ska främst finansiera forskning till stöd för den egna verksamheten. Det årliga forskningsanslaget uppgår till varav något enstaka projekt berör transportområdet. () uppgift var bland annat att bistå regeringen med beslutsunderlag inom det transportpolitiska området. Det gjordes bland annat genom att i årliga regeringsuppdrag följa upp de transportpolitiska målen samt att beräkna trafikens externa effekter. fick även uppdrag att analysera och presentera olika transportpolitiska problemområden och hade en viktig roll som samordnare i den nationella planeringen av infrastrukturen. övergick verksamhet till myndigheten . Myndigheten Trafikanalys bildades . Trafikanalys har till huvuduppgift att utvärdera och analysera samt redovisa effekter av föreslagna och genomförda åtgärder inom transportpolitiken. Trafikanalys ska bedriva omvärldsanalys och omvärldsbevakning samt ansvara för statistiken inom transporter och kommunikationer. Trafikanalys ska sprida kunskap inom det transportpolitiska intresseområdet, samt till aktörer inom angränsande politikområden, t.ex. tillväxtpolitik och miljöpolitik. för arbetsliv och socialvetenskap för arbetsliv och socialvetenskap (FAS) har som huvudsaklig uppgift att stödja forskning inom områdena arbetsliv, folkhälsa och socialvetenskap. FAS finansierar några projekt inom transportområdet då dessa studerar påverkan på individens hälsa, välbefinnande och utveckling. De flesta projekten handlar om arbetsmiljön, exempelvis exponeringsrisker inom fordonstrafik eller fysisk och sociala miljö inom flyget. Tillgänglighetsfrågor är också aktuella i forskning om funktionshindrades och äldres villkor i samhället. Formas stöder grundforskning och behovsstyrd forskning inom områdena miljö, areella näringar och samhällsbyggande. Formas främjar en ekologiskt hållbar tillväxt och utveckling i samhället, mång- och tvärvetenskaplig forskning samt internationellt forskningssamarbete. Formas samverkar med andra statliga forskningsfinansiärer inom transportområdet bland annat och . () är den största svenska finansiären av grundforskning vid svenska universitet, högskolor och institut, till grundforskning i . VR fungerar också som forskningspolitisk rådgivare till regeringen och arbetar med långsiktig kunskapsuppbyggnad inom analys, strategi och uppföljning av forskning och forskningsfinansiering. VR lägger stor vikt vid forskningskommunikation för att öka kännedomen om forskningens innehåll och för att öka kommunikationen mellan forskare och det övriga samhället. VR ger stöd till forskning inom forskningsinfrastrukturer, medicin, humaniora och samhällsvetenskap, naturvetenskap och teknikvetenskap samt utbildningsvetenskap. (Mistra) investerar i starka forskargrupper som i samverkan med användare bidrar till att lösa miljöproblem. Mistra investerar i storleksordningen för forskning. Mistra driver olika program däribland projektet som består av tre delprogram. IMPACT:s ska utveckla modeller och verktyg som kan stödja hållbarhetsorienterat beslutsfattande och implementering inom transportsektorn. INFORM ska utveckla strategier som tar upp hur aktörers rådande samtal om hållbar rörlighet kan anpassas så att de effektivare riktas mot mer hållbara transportlösningar . INCLUDE ska skapa förutsättningar för utveckling av långsiktiga strategier, metoder och verktyg för att kunna uppnå ett miljömässigt uthålligt transportsystem som är väl anpassat till inneboende natur och kulturmiljöegenskaper hos landskapet samt ger upphov till skapandet av nya värden. Vägtransportsystemet i tätort – Kommuner och Landsting (SKL) Tillsammans med bedriver SKL ett FoU-program om vägtransportsystemet i tätort. FoU-projekt och aktiviteter beslutas av en styrgrupp med kommunrepresentanter. finansierar insatser inom infrastruktur, sysselsättning, lokal och regional utveckling etc. Strukturfonderna finansierar en mängd projekt där flera berör infrastrukturområdet och i vissa fall är av karaktären forskning och utveckling. Projekten är inte sällan omfattande med deltagande av många organisationer; kommuner, universitet och högskolor, och företag. I vissa fall bedrivs projekten i regioner där motsvarande organ från andra länder också är delaktiga. är förvaltande myndighet för de regionala strukturfondsprogrammen. EU:s ramprogram för forskning och utveckling EU:s ramprogram för forskning och utveckling ger stöd till forskning inom utvalda områden varav transport och flyg är ett. Det sjunde ramprogrammet beskrivs närmare i avsnitt 2.3.2. NordFoU är ett strategiskt samarbete mellan de nordiska vägverken. Samarbetet initierades av det norska och har samarbetet en mer formell karaktär. Syftet med NordFoU är att initiera, samfinansiera och genomföra FoU-projekt inom och därmed effektivisera FoU-arbetet och stärka nordiska FoU-miljöer. Visionen är att utveckla FoU-arbetet och nordiska FoU-miljöer mot innovation och synergi till nytta för nordiska väg- och trafiksystem. NordFou leds av en generalsekreterare och en styrgrupp med representanter från alla länder. Styrgruppen ansvarar för prioritering av projektförslag, som först kvalitetssäkras och godkänns av en beredningsgrupp. har en dryg handfull gemensamma projekt genomförts. Den årliga omsättningen är i storleksordningen . Ansvaret för transportforskningsfinansiärerna regleras huvudsakligen av respektive myndighets instruktion, i vissa fall kompletterat i regleringsbrev. I tabell 1 följer en sammanställning av lydelserna i instruktionerna om forskning för vissa myndigheter inom transportområdet. Sammanställning av instruktioner för några myndigheter inom Transportforskning i myndighetens instruktion ska särskilt verka för samhällsmotiverad tillämpad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom järnvägtransportsystemet planeras, initieras, genomförs, dokumenteras och utvärderas samt resultaten Myndigheten ska beställa, kvalitetssäkra och förmedla forskning och utvecklingsarbete för skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar. Trafikanalys får inom sitt verksamhetsområde bedriva egen forskning utifrån har till uppgift att främja tillväxt genom finansiering av behovs- motiverad forskning och utveckling av effektiva innovationssystem. heten har särskilt ansvar inom teknikområdet samt områdena transport, kommunikation och arbetsliv. Med innovationssystem avses nätverk av offentliga och privata aktörer där ny teknik och kunskap produceras, sprids I institutets uppgifter ingår att bedriva forskning infrastruktur, trafik och ska särskilt verka för samhällsmotiverad tillämpad forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom vägtransportsystemet planeras, initieras, genomförs, dokumenteras och utvärderas samt resultaten ska beställa, dokumentera och sprida sådan forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom transportområdet som motiveras av uppgifter. ska inom sitt verksamhetsområde främja forskning, utveckling, demonstration, innovation, affärsutveckling och kommersialise- ring, marknadsintroduktion av ny teknik och nya tjänster samt nyttiggörande av resultat från sådan verksamhet. Som framgår av tabell 1 ser instruktionerna för myndigheterna olika ut. och skulle verka för att samhällsmotiverad tillämpad forskning inom respektive område genomförs samt resultaten sprids medan det i instruktion står att de ska främja hela innovationskedjan från forskning till implementering. Enligt instruktionen ska beställa sådan forsknings-, utvecklings- och demonstrationsverksamhet inom transportområdet som motiveras av uppgifter. Forskning och utveckling nämns inte i instruktionerna varken för , eller Transportstyrelsen. Ett sätt att utröna hur ansvaret har sett ut i praktiken är att studera finansieringsinformation. De största finansiärerna av transportforskning har varit , , och . och har haft särskilda medel för forskningsfinansiering, och har avsatt medel för detta ur sin ordinarie budget. Uppgifterna om finansiering i detta delbetänkande har hämtats från myndigheternas rapportering till Transam samt med kompletterande uppgifter från myndigheter. I tabell 2 har finansieringen fördelats mellan de olika stegen i innovationskedjan; forskning, utveckling, demonstration, nyttiggörande respektive utvärdering. Tabell 2 Offentlig finansiering av transportforskning per myndighet, nedbruten i FoI-steg, , 2009. * har kompletterat sina uppgifter från Transam med uppgifter om utveckling och nyttiggörande. En stor post är finansieringen ERTMS projektet, implementering av EU-direktiv. ** har kompletterat sina uppgifter från Transam med administrativ utveckling. Kostnaderna för nyttiggörande är sammantaget betydligt större, men är till största delen redovisade som del av den operativa verksamheten. Myndigheterna fokuserar sina insatser i olika faser i innovationskedjan, se diagram 1. huvudsakliga satsningar återfinns i nyttiggörande och demonstrationsfaserna. satsningar ligger i huvudsak i forsknings och utvecklingsfaserna. Sammantaget går det att utläsa att forskningsmedel satsas i hela innovationskedjan, men i mindre utsträckning till demonstrationer. Demonstrationer är ofta kostsamma vilket också gör att mycket pengar krävs för få projekt. Ingen analys har gjorts av om vissa siffror innehåller några enstaka mycket stora projekt. Finansiering av utvärderingar är låg vilket därmed riskerar kunskapsuppbyggnaden från hur projekten går att gå förlorad och då även möjligheten att steg för steg förfina finansieringen av egen FoI-verksamhet. Nedan följer diagram som visar transportforskningens finansieringsvolymer och det relativa förhållandet mellan olika faser i FoI- processen, för de finansierande myndigheterna. Diagram 1 och 2 Finansiering av transportforskning fördelat på olika steg i innovationskedjan, , . Diagram 3 Finansiering av transportforskning fördelat på olika steg i innovationskedjan, per myndighet, procent, . utarbetades, av , , , , och , en samlad strategi för FUD till stöd för utveckling av ett hållbart och effektivt transportsystem år 20104. Finansiärerna kom bland annat överens om att samverka inom Transam. En utmaning för transportområdet är nu att finna effektivare samarbetsformer mellan samhälle, akademi och näringsliv så att innovationer från forskare, innovatörer, företag med flera kopplas till verksamhetsbehov och steg för steg utvecklas för en kommersiell marknad eller annan nytta i brukarledet. En ytterligare dimension är den internationella arenan. Forskning och utveckling handlar till stor del om att ta fram så bra lösningar som möjligt, till lägsta kostnad men med önskad kvalitet till den problembild som definierats. För att kunna genomföra detta krävs en aktiv omvärldsbevakning där den internationella forskningen innefattas. Ett sätt att göra detta på är att aktivt delta i europeiska samarbeten och utvecklingsprojekt. Ett aktivt deltagande skapar nätverk och kunskap om hur andra aktörer agerar i olika situationer. 4 Nationell strategi för transportrelaterad FUD, Policy VP 2004:01, . såväl i europeiska sammanhang som i nationella eller nordiska projekt. Det pågår transportforskning inom alla EU-länder både kring specifikt nationella frågor men även om gränsöverskridande frågor. Medverkan i dessa projekt erbjuder inte bara internationell kunskap och nätverk utan de utgör också viktiga relationer för akademin och näringslivet, nya eller etablerade företag, som avser att utveckla internationella marknader för sina varor eller tjänster. Samverkan mellan olika myndigheter sker på flera sätt, till exempel i gemensamma forum såsom Transam och EU- gruppen. Andra möjliga sätt är gemensamma program såsom Framtidens personresor (, och ), Bilens social och ekonomiska betydelse (BISEK) samt Hållbar energi och transportsystem 2050 (HET). Vidare kan personal dela tid mellan myndigheter såsom sker till exempel mellan och . Personalrörligheten, eller delningen av tid, mellan akademi, näringsliv och samhälle, är dock liten, så är även personalrörligheten inom respektive område ovanlig, även om bra exempel finns. Två bra exempel på entreprenörsskolor finns, och and där studenter och forskare från olika discipliner går entreprenörskurser tillsammans, vilket sedan lägger en bra grund för interdisciplinärt samarbete mellan olika områden . Även tidsdelning finns, mellan näringsliv och akademi, samt enstaka personer, så kallade gränsgångare, som har erfarenhet från näringsliv, akademi och samhälle. Det saknas dock en systematisk insats av lite större omfattning för personalrörlighet. , , , , och utarbetade en samlad strategi för FUD till stöd för utveckling av ett hållbart och effektivt transportsystem år 20045. I strategin förelogs samverkan mellan finansiärerna genom att: Transam, organet för transportforskningssamordning, ska stärkas. Transam skulle vara rådgivande och utgöra ett forum där frågor av ett myndighetsgemensamt intresse behandlades. 5 Nationell strategi för transportrelaterad FUD, Policy VP 2004:01, . Transam skulle tillse att gemensamma satsningar etableras i samverkan mellan respektive handläggare inom områden av intresse för flera myndigheter. Transam skulle svara för koordinering av svenska myndigheters medverkan i och påverkan av EU. Transam skulle medverka till att samordna myndigheternas kommunikation av de transportrelaterade FUD-satsningarna. gjordes en uppföljning6 av arbetet inom Transam avseende åren 2005–2007 där det bl.a. påpekades att projektutlysningarna hade blivit mer avgränsade och fokuserade, att användandet av kompetenscentra hade ökat och att samverkan hade förbättrats mellan de finansierande myndigheterna. De flesta av myndigheterna som tillfrågades i uppföljningen ansåg att Transam behövdes och att det hade fungerat bra vad gäller informationsutbytet. Särskilt de mindre myndigheterna som inte hade så tydligt transportfokus uppskattade informationsutbytet. , och ansåg att det skulle vara mer ändamålsenligt att dela upp Transam:s styrgrupp i två delar, en större grupp för informationsutbyte och en mindre där de större finansiärerna träffas för en mer strategisk diskussion och för beslut om finansiering. Vidare upplevdes bristen på egna pengar som ett problem. Vid Transams möten har representanter för , , , , , , , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap samt deltagit. Vidare blir FAS, Formas och Mistra kallade till möten. 2.3.2EU:s ramprogram för forskning och utveckling