sou · GYB374 · 2010-10-18 00:00:00 — I delbetänkandet Tydligare uppdrag – i stället för sektorsansvar (SOU 2008:128) påpekar att forskning är ett viktigt styrmedel för att nå de transportpolitiska målen och att ett trafikslagsövergripande perspektiv bör tas till vara. Ansvariga myndigheter behöver samverka för att transportforskningen ska kunna bedrivas effektivt. För att kunna hävda sig internationellt och medverka i EU:s forskningsprogram behövs en gemensam syn på långsiktig forskning. Ansvaret för den långsiktiga kunskapsuppbyggande forskningen på transportområdet är otydligt och skapar enligt utredningen onödiga konflikter mellan berörda myndigheter. Utredningen förslår att myndigheternas uppdrag preciseras, särskilt för den långsiktiga forskningen. Den pågående omorganisationen av den statliga delen av transportsektorn kommer att påverka förutsättningarna för forskning och innovation. På grund av sin storlek och sitt trafikslagsövergripande ansvar kommer det nya även att vara en central aktör när det gäller forskning och innovation för transportsystemets förnyelse. Det är viktigt att ansvarsfördelningen klargörs mellan , Transportstyrelsen, Myndigheten för Trafikanalys, , och övriga offentliga och privata aktörer som, för eget eller andras behov, bedriver eller finansierar transportrelaterad forskning och innovation, t.ex. , och . och högskolor är berörda genom deras uppgift att samverka med det omgivande samhället och de holdingbolag och innovationskontor, som de har eller är på väg att etablera. Ökade krav på förändring Skärpta klimatkrav, ökande efterfrågan och minskande tillgång på fossila drivmedel och andra naturresurser kommer alltmer att påverka förutsättningarna för våra framtida transportsystem. Därför ökar kraven på alla transportslag att snabbare anpassa sig till dessa nya förutsättningar. Det understryks av de ambitiösa klimat- och energimål som regeringen antagit nationellt och verkar för globalt. Den demografiska utvecklingen mot en genomsnittligt äldre befolkning, samt de behov som personer med funktionsnedsättning har, kommer att öka kraven på tillgänglighet, kvalitet och service i transportsystemen. Urbaniseringen, med en allt större andel av befolkningen boende i städer ställer ytterligare krav på kapacitetsstarka och flexibla kollektiva transportsystem, som utglesningen av befolkningen på delar av landsbygden gör det svårare att åstadkomma en kostnadseffektiv transportservice. Ökande global handel och konkurrens ökar näringslivets behov av och krav på snabba och effektiva godstransporter, vilket bl.a. ökar kraven på effektivare logistiksystem på såväl lokal och regional som på nationell och internationell nivå. Förändringar i svenska och europeiska regelverk, t.ex. ökad marknadsöppning, ställer krav på snabbare anpassning och förändring hos aktörerna och i transportsystemen. För att få ut störst möjliga effekt av satsningarna på forskning och innovation är det nödvändigt att stimulera ett ökat nyttjande av resultaten. Ny kunskap och nya idéer måste tas om hand och ges möjligheter att utvecklas och tillämpas i större utsträckning. Därför måste också de senare skedena i innovationsprocessen förbättras. Det förutsätter ett bättre samarbete mellan alla berörda aktörer, såväl offentliga som privata i hela innovationskedjan, från problemformulering, forskning, utveckling, tester och demonstrationer till information, införande och ett brett utnyttjande. Det krävs ett ökat tempo i förändringsarbetet. För att det ska kunna åstadkommas krävs bl.a. att de samlade resurserna till forskning och innovation inom transportsektorn används så effektivt som möjligt. Forsknings- och innovationssystemet måste utifrån identifierade problem förbättra befintliga och utveckla nya lösningar och se till att de testas praktiskt. Goda lösningar måste få en snabbare spridning och bredare användning i transportsektorn. Ökat fokus på användarnas behov är här en framgångsfaktor liksom en samhällsekonomiskt effektiv transportpolitik, som kan skapa mekanismer och incitament som ökar aktörernas förmåga att tillgodose behoven. Det gäller såväl samhällets generella önskemål om effektivitet, trafiksäkerhet, god miljö och hälsa, som behov av tillgänglighet och transporter hos olika användargrupper. Förändringsarbetet bör som utgångspunkt ha ett kund-, konsument- och passagerarrättsperspektiv, som beaktar skillnader i funktionsförmåga samt köns- och åldersskillnader i förhållande till resbehov och resvanor. En utredare ska utarbeta en strategi med förslag på förbättrad samverkan för forskning och innovation för utveckling mot ett samhällsekonomiskt effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem. Kärnan i uppdraget är att föreslå åtgärder för ett effektivare utnyttjande av de samlade resurserna för forskning och innovation inom transportsektorn. Åtgärderna ska bidra till en snabbare utveckling, introduktion och spridning av nya eller förbättrade produkter, tjänster och service i transportsektorn. Uppdraget ska ta sin utgångspunkt i aktuell samhällsutveckling och i de utgångspunkter, som beskrivs i bakgrundsavsnittet. Utredaren ska föreslå hur ansvaret för att möjliggöra och samordna såväl långsiktig forskning som mer tillämpad utvecklings- och demonstrationsverksamhet, införande, spridning och kommersialisering av resultat bör fördelas mellan berörda statliga myndigheter. Utredaren ska föreslå former för en effektivare och ökad samverkan mellan offentliga sektorns aktörer, näringsliv och högskolor/universitet. Möjligheter till effektiv överföring av kunskaper och erfarenheter i projekt med deltagande av såväl forskare som användare bör tas till vara. Utredaren ska behandla de möjligheter till effektivare samarbete över trafikslags- och myndighetsgränser som uppstår i och med omorganisationen inom den statliga delen av transportsektorn. Utredaren ska ge förslag på hur ett effektivare samarbete kan åstadkommas med internationella aktörer. Utredaren ska ge förslag på hur man via effektivare arbetssätt och nyttjande av instrument som offentlig upphandling, standardisering, inkubatorer och entreprenörsutbildning kan förstärka de senare skedena i innovationsprocessen. underlätta för att ta fram prototyper samt att genomföra experiment och demonstrationer. och gemensamma standardiseringsstrategi är en utgångspunkt. Utredaren ska bedöma om åtgärder krävs för att underlätta för idébaserade småföretag. Utredaren ska överväga åtgärder som ökar tillgången på ny kunskap. En lättillgänglig information av genomförd och pågående forskning och innovationsverksamhet är en förutsättning för snabbt införande och utvärdering samt för rätt prioritering för framtiden. Det är angeläget att alla aktörer lätt kan få tag på information avseende forskning och innovationsverksamhet såväl i som i andra länder. är viktigt för informationsförsörjningen på transportområdet. Utredaren ska i samråd med institutet och berörda aktörer överväga på vilka sätt denna roll kan utvecklas och förstärkas. Utredaren ska även föreslå åtgärder för att öka tillgången till och användning av resultat från internationell forskning och innovationsverksamhet. Utredningen ska föreslå åtgärder som stimulerar efterfrågan på ny kunskap. Utan efterfrågan kommer inte resultaten från forskning och innovationsverksamhet att nyttiggöras i någon större omfattning även om informationsförsörjningen är god. Förslagens påverkan på den administrativa bördan för myndigheter och andra aktörer ska redovisas. Om förslagen innebär ökade kostnader i övrigt ska även förslag till finansiering redovisas. Samråd och redovisning av uppdraget Utredningen ska genomföras i samråd med statliga myndigheter och övriga berörda aktörer inom offentlig och privat sektor, på nationell, regional och lokal nivå. Utredaren ska samråda med , , , , , , , , , , , , , , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, organisationskommittéerna för respektive Myndigheten för trafikanalys, Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (om analysen av det svenska maritima klustret), Kommittén om förutsättningar och åtgärder för ökad tillämpning av innovationsupp- handling i , Myndigheten för handikappolitisk samordning, projekt för ökad tjänsteinnovation, Logistikforum, , , branschorganisationer på person- och godstransportområdet samt företrädare för universitet och högskolor. De delar som rör fördelning av ansvar mellan huvudfinansiärerna på området, inklusive gränssnitten gentemot och Myndigheten för trafikanalys, samt nationell samverkan ska redovisas . Uppdraget ska slutredovisas . (N 2009:13) Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande har statsrådet gett en särskild utredare i uppdrag att föreslå en strategi för samverkan om forskning och innovation för utveckling mot ett samhällsekonomiskt effektivt och långsiktigt hållbart transportsystem (N 2009:13). Utredningen har antagit namnet . Utredningen ska enligt direktiven (dir. 2009:119) vara slutförd . Uppdraget ska i stället redovisas . har bestått av: Utredningens referensgrupp har bestått av: , Logistikforum och och , , , Transportstyrelsen , VTI , Posten , Lantmännen Samt som observatör även , Ytterligare personer som utredningen har samrått med är: , , , m.fl. IVA, Transport 2030, , , m.fl. samt projektrådet och arbetsgruppen som arbetat med plattformsförslaget KTH, , m.fl. Northen Lead, , Vectura, Hans Skalin , , , , och 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. 8.En myndighet för havs- och vattenmiljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flyktingmottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinationsprogram. 2010_SOU register S-format.indd 2 40.Cirkulär migration och utveckling –kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas. 41.Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. 42.Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. 44.Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 45.Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. 46.Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. 47.Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. 48.Multipla hälsoproblem bland personer . En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. 49.Förbud mot köp av sexuell tjänst. En utvärdering –2008. 51.Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. 52.Biologiska faktorer och könsskillnader Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. 53.Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om "pojkkrisen". Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Background Paper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. 54.Förbättrad återbetalning av studieskulder. –en strategi för romer i . 57.Effektivare planering av vägar och järnvägar. 59.Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. 60.Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering. 61.Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järnvägssystem. 62.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. 63.EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. "Se de tidiga tecknen" –forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. 65.Kompetens och ansvar. 66.Barns perspektiv på jämställdhet i skola. 67.I rättan tid? Om ålder och skolstart. presenterar tre modeller. 69.Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen. 70.Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter. + Bilagor + Lättläst + . 71.Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. 72.Folkrätt i väpnad konflikt –svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. Fö. 73.Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar. 74.Mer innovation ur transportforskning. 2010_SOU register S-format.indd 3 Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas. Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. Förbud mot köp av sexuell tjänst. En utvärdering –2008. Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. presenterar tre modeller. Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. En mer flexibel utrikesrepresentation. Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Folkrätt i väpnad konflikt – svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. [72] Första hjälpen i psykisk hälsa. Ny ordning för nationella vaccinationsprogram. Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. Multipla hälsoproblem bland personer En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. [58] Kompetens och ansvar. Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. En reformerad budgetlag. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. Skolgång för alla barn. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 2010_SOU register S-format.indd 4 Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. Svensk forskning om jämställdhet och skola. Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. Biologiska faktorer och könsskillnader i skolresultat. Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om pojkkrisen. Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Backgroundpaper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. Förbättrad återbetalning av studieskulder. "Se de tidiga tecknen" – forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. Barns perspektiv på jämställdhet i skola. I rättan tid? Om ålder och skolstart. Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. Bättre marknad för tjänstehundar. Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 – utmaningar för slutförvarsprogrammet. En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] Prissatt vatten? Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. Effektivare planering av vägar och järnvägar. Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järnvägssystem. Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen. Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar. Mer innovation ur transportforskning. Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. för nyanlända utanför flyktingmottandet. Romers rätt – en strategi för romer i . Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering. Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter. + Bilagor + Lättläst + . Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. Flyttningsbidrag och unionsrätten. 2010_SOU register S-format.indd 5