sou · GYB340 · 2010-05-28 00:00:00 — Det kan också finnas olika uppfattningar inom familjen kring hur mycket pengar som ska sändas och till vem.63 60Citat från fokusgrupp. 61Citat från fokusgrupp. 62Åkesson (2007). 63Eastmond och , red. (2007). Förutsättningarna för cirkulär migration till och från De äger hus för flera miljoner och har bra jobb. Så är det jag som är fattig [] När man kommer dit från tror de att man har allt, men så jämför jag mig med det de har Man tänker: om du bara visste!64 Det ekonomiska beroendet gäller både migranter som flyttat till andra länder och migranter som flyttat inom landet, till exempel de kinesiska migrantarbetare som flyttat från landsbygden till städerna för att bara besöka sin hemort . Bilden av familjen, könsroller och barnperspektivet Migration kan vara en stor påfrestning för familjer. Detta gäller både om vuxna och barn migrerar tillsammans och om enbart en vuxen migrerar t.ex. för att främja sin karriär eller för att skapa en bättre ekonomisk situation för familjen som helhet. Forskningen visar att utbildningsnivån är högre, och den ekonomiska situa- tionen bättre, för barn i utsatta och fattiga familjer där en förälder eller nära släkting flyttat, än för andra barn i motsvarande situation utan migrerande närstående. Detta eftersom det ekonomiska till- skottet som migrationen innebär kan betyda väsentligt förbättrad standard för de barn som detta berör. kan de sociala kostnaderna av att familjer delats av migration vara höga. Inte minst finns nackdelar i form av förlorad trygghet och minskad kontakt med föräldrarna.65 Begreppet care drain har använts för att beskriva hur barn till migranter mister en vårdnadshavare som flyt- tar. Det handlar sällan om att barn helt överges, i stället tar andra familjemedlemmar och syskon över ansvaret och den förälder som flyttat har ofta tät kontakt med familjen som är kvar. Icke desto mindre kan det påverka både vuxna och barn. Trots att förlusten kompenseras av andra strukturer runt om barnen saknar de ofta en nära vuxen att vända sig till med sina problem.66 Också för en vuxen kan det vara svårt att lämna sin familj , även om man kan ha tät kontakt. Personligen vill jag åka hem till min fru och mina barn efter det här. [] Att vara borta från dem kostar mig emotionellt och personligen! Han menar också att ansvaret blir större för dem som är kvar och berättar att han diskuterade sin flyttning med sin fru innan han 64Citat från fokusgrupp. 65IOM, (2010). 66Piperno (2007). Förutsättningarna för cirkulär migration till och från beslutade sig för att resa. Vi talade om hur vi skulle klara oss, om att lämna henne med våra två barn, och hur vi på något sätt skulle kunna ordna det med hjälp av mina föräldrar.67 kan en migration av en vuxen i familjen påverka både ansvarsfördelning och roller inom familjen. I ett projekt där en grupp kvinnor från reste till för att arbeta ledde det i flera familjer till att männen kom att ta större ansvar för barn och hem, både under kvinnans bortavaro och efter att hon återkommit. Männen värderade generellt sett kvinnans arbete i hushållet högre efter bortavaron. Även barn- en i familjen tog större ansvar för hushållet och för yngre syskon.68 Även i familjer som migrerar tillsammans kan tryggheten minska. Barn och tonåringar som följer med sina föräldrar vid en migration blir uppryckta från vardagslivet. Även om man har med sig sina föräldrar kan det vara en stor förändring att bryta upp från vänner, tvingas lära sig ett nytt språk och fortsätta sin utbildning i ett annat land där kursplanen ofta ser annorlunda ut. finns många möjligheter i en flyttning och erfarenhet av att leva i flera länder ger en transnationell kompetens som blir allt viktigare i ett internationaliserat samhälle.69 Barn som tillbringar delar av sin uppväxt i flera olika länder och kulturer kallas ibland third culture kids (TCK). De känner ofta en samhörighet med de olika kulturerna som de haft kontakt med under sin uppväxt, men känner sig inte helt hemma i någon av dem. De har en tredje kultur som de delar med andra barn som bott i olika länder och deras egen känsla av tillhörighet är ofta tätt sammankopplad just med att vara rörlig. Detta kan beskrivas som att leva mellan kulturer.70 Kunskapen om olika sätt att leva och förmågan att kunna anpassa sig till nya sammanhang är oftast en stor tillgång för per- soner med denna bakgrund, men kan leda till en känsla av rotlöshet och av att inte höra hemma någonstans, även sedan per- sonerna blivit vuxna. Den otrygghet som det kan innebära att flytta uppmärksammas allt mer i , ett exempel på detta är företaget flytten som hjälper medföljande barn med stöd och vägled- ning inför, under och efter en flyttning till utlandet. Det handlar ofta om att hjälpa de medflyttande barnen att hitta en egen identi- 67Citat från fokusgrupp. 68IOM intersessional workshop (2010). 69IOM intersessional workshop (2010). 70Pollock och van Reken (2009). Förutsättningarna för cirkulär migration till och från tet i flyttningen, fånga upp de tankar och farhågor som barnen kan ha inför flyttningen och att skapa förutsättningar för dialog inom familjen kring flyttningen.71 Sammantaget är det viktigt att upp- märksamma också barnens behov vid en flyttning. Dessa är kanske inte alltid samma som de vuxnas behov och prioriteringar. Det transnationella livet och den globala familjen sätter också bilden av familjen på prov. Vårt traditionella sätt att se på vad som är en familj, vilka som ingår och hur familjens medlemmar ska för- hålla sig till varandra är inte någon självklar norm i alla delar av världen. På många håll är det naturligt att föräldrar arbetar på annan ort av barnens liv och att barnen därför växer upp med andra vuxna i deras närhet. I är det t.ex. vanligt att barnen bor hos mor- och farföräldrarna på hemorten medan för- äldrarna arbetar i städerna.72 Det är heller inte alltid självklart att de vuxna som barnet tillbringat sin barndom med är de som anses ha bäst förutsättningar att se till att tonåringen kan få en god utbild- ning.73 påverkar samhällets syn på familjen hur migra- tions- och socialpolitiken och de institutioner och regelverk som finns i destinationslandet är utformade. Bl.a. utgår den svenska migrationslagstiftningen från att barn och deras biologiska för- äldrar lever tillsammans i den mån det är möjligt. För de migranter som kommer hit kan familjeidealet förändras i det nya sammanhanget.74 Att möjliggöra för globala familjer att skapa ett vardagsliv som sträcker sig utanför landets gränser är viktigt för att främja cirkulär migration och inte minst för att stimulera utvecklingen i ursprungsländerna. En bibehållen kontakt med ursprungslandet och det kontaktnät man har där skapar ökade förutsättningar för cirkulär migration och kan underlätta en tillfällig eller permanent återvandring. Det finns en tydlig koppling till portabla rättigheter. Möjligheten att ta ut till exempel föräldrapenning eller sjukpenning utomlands kan underlätta för den som har delar av sin familj i ett annat land. 71Se vidare Mjuka flytten 72Se vidare kapitel 7. 73Johnsdotter (2007). 74Eastmond och ,red. (2007). 7 Cirkulär migration och utveckling 7.1Vad är utveckling? har sambanden mellan migration och utveckling i allt större omfattning tydliggjorts. Forskare och beslutsfattare har i många sammanhang noterat att ökande migrationsströmmar påverkar utvecklingen i såväl det land som migranten lämnar som i det land han eller hon kommer till. förändras och utveck- las personen som migrerar. I policysammanhang uttrycks detta ofta som om att migrationen medför en trefaldig vinst – win-win- win. Destinationslandet vinner på migrationen bl.a. genom att den får ett tillskott av arbetskraft, ursprungslandet vinner bl.a genom att en person kommer i sysselsättning och kan sända hem pengar till sin familj, men också bidra genom överföring av s.k. sociala remitteringar – värderingar och idéer som i sin tur kan bidra till utveckling. Migrationen kan dock innebära kostnader för ursprungsländer och lokala samhällen, bl.a. i form av kun- skapsflykt, s.k. brain drain. För den enskilde migranten ligger vinsten i att migrationen kan innebära möjligheter att förbättra sina levnadsvillkor. Utveckling – ett mångfacetterat begrepp Synen på vad utveckling är och hur utveckling bäst skapas har varierat genom historien. Begreppet utveckling är normativt och någon enhetlig definition finns inte. Utveckling är tvärtom ett mångfacetterat och komplext begrepp.1 En utgångspunkt för den moderna teoribildningen är att utveckling skapas av mänskliga 1 (2006). Cirkulär migration och utveckling aktörer och att människan som samhällsvarelse kan styra samhälls- förändringen i önskvärd riktning och därmed skapa utveckling.2 Innebörden i begreppet utveckling och tonvikten i utveck- lingsdiskussionen har förändrats och förskjutits på ett sätt som väl speglar samhällets omvandling från det för-industriella bondesamhället, via den industriella revolutionen, ekonomiska kriser, depression och världskrig, till de gyllene efterkrigsåren av stabil tillväxt, ökad uppmärksamhet på den tredje världens pro- blem och våra dagars globalisering av världsekonomin.3 är utveckling knappast någon linjär process, utan snarare ett cyk- liskt förlopp som påverkas av den komplexa verklighet som omger oss. Ekonomisk tillväxt har utgjort den dominerande värdemätaren på utveckling under det gångna halvseklet. har emellertid alternativa sätt att se på utveckling vuxit fram baserade på uppfattningen att enbart ekonomisk tillväxt, mätt i BNP-termer, ger en alltför snäv bild av vad utveckling är och vad som driver fram utveckling. Nobelpristagaren har t.ex. förordat en syn på utveckling som utgår ifrån människors upplevda friheter, alltså individens egen upplevelse av vad utveckling innebär. I begreppet inkluderar Sen politisk frihet och frihet från förtryck, men också rätten till utbildning och social trygghet.4 Sammanfattningsvis kan man konstatera att detta sätt att se på utveckling innebär att kon- centrationen flyttats från nationalstaten och betoningen på sam- hällelig utveckling, till individen och vikten av mänsklig utveckling. Begreppet hållbar utveckling har fått en fram- skjuten plats inom utvecklingsdiskussionen. Från att initialt ha haft tonvikten enbart på miljö-, klimat- och ekologiska faktorer, vid- gades begreppet , i och med den av FN till- satta , till att också innefatta ekonomiska och sociala faktorer. Den sammanvägda utvecklingen utifrån dessa tre dimensioner innebär en hållbar samhällsutveckling. 2Hettne (2008). 3Hettne (2008). 4Amartya Sen definierar utveckling på följande sätt: A process of expanding the freedoms that people enjoy [these being] not only the primary ends of development() but also among its principle means Amartya Sen, Development as Freedom (1998). Cirkulär migration och utveckling Olika sätt att se på och mäta utveckling Precis som uppfattningarna om vad utveckling är går isär råder delade meningar om hur utveckling kan mätas och jämföras. BNP ger ett mått på hur den ekonomiska aktiviteten i ett land ser ut och är det uttryck som använts flitigast för att mäta och jämföra olika länders utvecklingsnivå. BNP är ett aggregerat mått på ett lands materiella välstånd och beaktar endast sådant som kan prissättas, dvs. varor och tjänster. Denna begränsning har lett till en växande kritik mot BNP som mått på utveckling eftersom det anses ge en alltför ensidig bild av ett lands utvecklingsnivå. Vidare inkluderar BNP även sådana eko- nomiska aktiviteter och produkter som är negativa för samhället (t.ex. miljöskadlig produktion). Man bör, således, vara försiktig med att dra slutsatser om fattigdomen i ett land baserat enbart på BNP. Förutom att fattigdomen har fler dimensioner än den eko- nomiska säger måttet inget om hur det ekonomiska välståndet för- delas inom grupper av befolkningen och geografiskt inom landet. Ett viktigt steg i riktning mot att bredda synen på hur utveck- ling kan mätas togs 1990 när UNDP lanserade sitt Human Deve- lopment Index (HDI) som mått på mänsklig utveckling. Syftet var att ge en mer heltäckande bild av ett lands ekonomiska och sam- hälleliga utveckling genom att identifiera och väga samman upp- gifter om förväntad livslängd, utbildningsnivå (mätt i antal skolår bland barn) samt läs- och skrivkunnighet bland vuxna ) och levnadsstandard (mätt i BNP/capita). HDI anges på en skala från 0–1 och länder klassificeras efter en indelning i utvecklade län- der (0,8–1), utvecklingsländer (0,5–0,79), mindre utvecklade länder (<0,5) samt s.k. ej klassificerade länder. UNDP publicerar en rapport över utveck- lingen i världens länder som inkluderar en revidering av HDI. Rap- porten har kommit att bli en av de viktigaste internationella värde- mätarna på utvecklingen i världen. Inte mindre än 182 länder listas efter placering. Därutöver återfinns ett dussintal länder där otill- räcklig information omöjliggör en fullvärdig jämförelse. Av rapport framgår att mer än tre fjärdedelar av alla internationella migranter tar sig till ett land som, enligt HDI, har högre nivå av mänsklig utveckling än det egna landet.5 Men även HDI har kommit att uppfattas som otillräckligt för att fånga utvecklingens många dimensioner, vilket lett till fram- 5 UNDP (2009). Cirkulär migration och utveckling växten av en rad alternativa index för att mäta och jämföra utveck- ling.6 De olika indexens indikatorer och den viktning som dessa ges påverkar den bild av utvecklingsnivån i ett visst land som ges. Antalet indikatorer i ett index kan variera kraftigt och men- ingarna går isär om vilket angreppssätt som förmår skildra verk- ligheten mest trovärdigt. Medan ett index byggt på många indika- torer kan ge en bredare bild och kompensera för eventuella brister i enstaka indikatorer, kan index med färre indikatorer synas lättare att tolka. Variablerna i dessa index visar vad som från olika håll bedöms som relevant för att mäta utveckling och spänner över ett brett spektrum. Bland indikatorer som används för att mäta utveckling, ofta som komplement till BNP, återfinns exempelvis samhälls- aspekter som demokrati och politiskt deltagande, jämställdhet, rättssäkerhet, sociala skyddsnät, yttrandefrihet, korruption, miljö- mässiga aspekter och social jämlikhet.7 Bland relativt nya utvecklingsindex kan nämnas Basic Capabi- lities Index (BCI)8 vars ambition är att definiera ett lands sociala utveckling baserat på tre indikatorer: tillgång till mödra-/förloss- ningsvård, barnadödlighet bland barn samt andelen barn som fortfarande går i skolan i årskurs fem. Utgångspunkten är att ett land, i takt med att dessa för samhällets utveckling grund- läggande förutsättningar tillgodoses, successivt kan klättra allt högre upp i BCI-indexet.9 Åter andra index som ibland används för att mäta och illustrera ett lands utvecklingsnivå inkluderar indikatorer så som hushållens tillgång på dagstidningar, radio- och tv-apparater, datorer, Internet- uppkopplingar, mobiltelefoner etc., men också antal ingenjörer, vetenskapsmän och patent per miljoner invånare, det senare bl.a. som ett mått på ett lands kreativitet och innovativa förmåga. Gini-index eller Ginikoefficient mäter inkomstfördelning En svaghet som såväl HDI som flertalet nyare index delar med BNP-måttet är att de inte säger något om utvecklingsskillnader inom länder. Bakom de siffror och placeringar som redovisas kan det dölja sig stora skillnader såväl mellan befolkningsgrupper som 6Nylund & (2005). 7Se tabell över olika index i bilaga 3. 8Se vidare /en/avancesyRetrocesos/ICB_2008/index.htm 9www.socialwatch.org/en/avancesyRetrocesos/ICB_2008/index.htm Cirkulär migration och utveckling mellan regioner inom ett enskilt land. Det finns dock index som försöker mäta också dessa skillnader. Ett exempel är det s.k. (ginikoefficient), som mäter inkomstfördelningen i ett land. antog FN:s medlemsländer den s.k. millenniemålsde- klarationen som listar åtta mål för att möta de utvecklingsrelaterade utmaningar världens länder står inför, däribland att halvera fattig- domen . Totalt 60 indikatorer har identifierats utifrån vilka ett lands utveckling i förhållande till milleniemålen och dess 21 kvantifierbara undermål bedöms. En årlig utvärdering görs av varje lands utveckling mot att uppfylla de åtta milleniemålen.10 Såväl den internationella som den interna migrationen har berör- ingspunkter med flertalet millenniemål och migrationsfrågornas hantering får därmed konsekvenser för hur väl millenniemålen upp- fylls. Utvecklingsbegreppet i svensk utvecklingspolitik politik för global utveckling, PGU, är regeringens samlade politik för utveckling och minskad fattigdom i utvecklingsländer. Ett rättighetsperspektiv och fattiga individers upplevda behov, intressen och förutsättningar att skapa utveckling, ska vara vägled- ande för den samlade utvecklingspolitiken. PGU slår fast att alla politikområden tillsammans har ett gemensamt ansvar för det över- gripande målet; att bidra till en rättvis och hållbar global utveck- ling.11 Politiken understryker vikten av samstämmighet mellan olika politikområden i arbetet för att nå detta mål. Med skrivelsen Glo- bala utmaningar – vårt ansvar, markerar regeringen en ytterligare ambitionshöjning vad gäller samstämmighetspolitiken. Migrations- strömmar identifieras som en av sex globala utmaningar och där- med synliggörs sambanden mellan migration och utveckling. PGU slår fast att ska bli bättre på att främja migrationens utveck- lingspotential.12 10Se vidare /mdg/basics.shtml 2002/03:122. 12Skr.2007/08:89; 2009/10:129 Cirkulär migration och utveckling Utgångspunkten för den svenska utvecklingspolitiken är att utveckling ytterst drivs av människors egen vilja och förmåga. Poli- tiken ska därför syfta till att skapa förutsättningar för individer att öka sin levnadsstandard och stärka makten över sina egna liv. Kun- skap om vilka hinder, på lokal, nationell och global nivå, som för- svårar en sådan utveckling är därmed centralt. Fattigdomsbekämpning är utvecklingens kärna och vägledande för svensk utvecklingspolitik. Fattigdom är emellertid ett problem med många dimensioner och därför krävs breda åtgärder för att bekämpa fattigdomen. Här är kännedom om sambanden mellan fattigdomens orsaker, både på individ- och makronivå, avgörande. Rättighetsperspektivet är centralt eftersom den enskilde individens frihet och rättigheter är av avgörande betydelse för att utveck- lingsprocessen i ett land ska röra sig framåt. I PGU konstateras att ekonomisk tillväxt är utvecklingens mot- or. En uthållig tillväxt är en förutsättning för att framgångsrikt bekämpa fattigdomen i världen. Genom minskad fattigdom kan respekt för mänskliga rättigheter och demokrati uppnås. För att utvecklingen ska vara globalt hållbar måste resursanvändningen beaktas så att inte kommande generationers resurser äventyras. De globala resurserna måste hanteras på ett långsiktigt effektivt sätt för att utvecklingen ska vara socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbar. 7.2Cirkulär migration och utveckling – alla är potentiella vinnare Få ifrågasätter migrationens potential för att bidra till utveck- ling. Betoningen på sambanden mellan migration och utveckling är också en av de faktorer som utmärker cirkulär migration från den traditionella, mer endimensionella, synen på migration där migr- anten rör sig från en plats till en annan och sedan stannar där. Som konstaterats påverkar migrationen utvecklingen i såväl det land som migranten lämnar som i det land han eller hon kommer till. förändras och utvecklas personen som migrerar. Den cirkulära migrationen kan medföra vinster för såväl ursprungs- landet och destinationslandet som för den enskilde individen. Cirkulär migration och utveckling Genom hemsändande av pengar, s.k. remitteringar, bidrar migr- anter till inkomstökningar för den kvarvarande familjen. Dessa pengar investeras ofta i utbildning, hälsa och infrastruktur, liksom i andra verksamheter som skapar sysselsättning och därmed ger inkomster. Remitteringarna är privata penningflöden, men genom sitt bidrag till den lokala ekonomin kan de generera utvecklings- vinster för en bredare krets än bara mottagaren. upp- skattar att de totala globala remitteringarna till utvecklingsländer uppgår till 338 miljarder dollar13, mer än så mycket som det samlade officiella utvecklingsbiståndet. Främjande av handelsflöden och investeringar är en annan viktig effekt av migrationen, liksom kunskapsöverföring och överföring av sociala remitteringar, dvs. idéer och värderingar som lämnar viktiga bidrag till ett samhälles utformning. Ett utflöde av migr- anter kan också bidra till att förebygga sociala spänningar som kan uppstå t.ex. i samband med omfattande arbetslöshet. Migranternas bidrag till destinationsländerna är mångfacetterat. I många fall utgör migranterna efterfrågad arbetskraft som fyller viktiga behov för att samhället ska fungera. Migranterna för sam- tidigt med sig värderingar och förhållningssätt från sina ursprungs- länder som gynnar den kulturella mångfalden, vidgar vyer och manar till nytänkande i destinationsländerna. Ytterligare en central är migranternas, eller diasporornas, bidrag som brobyg- gare och främjare av handel och investeringar mellan destinations- och ursprungsländer, vilket skapar arbetstillfällen och skattein- täkter på båda håll. Anledningarna till att en individ väljer att migrera är ofta många och sammansatta. Flera faktorer spelar in, personliga relationer, familjeförhållanden, släkt eller vänner i utlandet, förföljelse, fattig- dom och utsatthet på olika sätt ligger bakom många människors 13 Ratha, Mohapatra och Silwal (2009). Cirkulär migration och utveckling beslut att korsa en nationsgräns. För den välutbildade migranten är bättre arbetsförhållanden, högre lön, nya utvecklingsmöjligheter och karriärutveckling viktiga skäl att ta steget att flytta. För åter andra är det helt enkelt utmaningen att få uppleva något nytt som lockar. Gemensamt är viljan till en bättre framtid. Migration är starkt knutet till vissa faser i livscykeln. Människor tenderar att flytta i unga åldrar, de allra flesta migranter är mellan 20–. Den som migrerar vill, i de allra flesta fall, upprätthålla kon- takten med sitt ursprungsland. kan politiska orsaker göra det omöjligt , men viljan att bevara sin kulturella identitet är ofta stark. Många migranter har också lämnat familj och vänner i sitt ursprungsland. Väl i destinationslandet vill migranten ofta på olika sätt bidra till utvecklingen i ursprungslandet. Detta kan ske genom hemsändande av pengar eller andra former av engage- mang. Vissa migranter organiserar sig tillsammans med andra diaspora- medlemmar och genomför gemensamma insatser för hemlandet, genom projekt, insamlingar etc. Andra upprättar affärsverksamhet med ursprungslandet eller hittar andra sätt att använda sina erfaren- heter för att bygga broar mellan länderna. Vilka drivkrafter som ligger bakom den enskilde individens engagemang varierar. Det kan handla både om mer egoistiska motiv, som att förbereda inför ett eventuellt återvändande, eller vila på en filantropisk grund, att vilja ge något tillbaka. 7.3Remitteringarnas betydelse för utveckling Remittering betyder ordagrant att sända pengar i likvid14 och det är också oftast i denna betydelse – att sända hem pengar – som begreppet används i sammanhanget migration och utveckling. Migranter världen över skickar hem stora summor pengar till familj och släkt i ursprungslandet. Dessa penningflöden utgör den näst största källan till extern finansiering för utvecklingsländerna efter utländska direktinvesteringar (FDI). Remitteringarna utgör i många fall också en viktig källa till utländsk valuta. Bara under det senaste årtiondet har remitter- ingarna till utvecklingsländer ökat dramatiskt. Enligt skedde en ökning av remitteringsflödena från 2000 till 2006, vilket är en ökning med 250 pro- 14 (2010). Cirkulär migration och utveckling