sou · GXB339d2 · 2010-01-01 00:00:00 — I de fall då en stor andel av kollektivtrafiken trafikeras utan samhälleliga subventioner förändras det offentligas roll från praktisk planering av trafiken till en mer strategisk roll. I de fall där utbudet av företagsekonomiskt lönsam trafik blir litet eller obefintligt kommer däremot det offentliga att få behålla många av de uppgifter som trafikhuvudmännen arbetar med. När det gäller den särskilda kollektivtrafiken kommer det offentligas åtagande att bestå i oförändrad form. Det ett öppnare marknadstillträde kan leda till för den särskilda kollektivtrafiken är fler operatörer som kan vara aktuella för subventionerade priser för skolelever eller färdtjänstresenärer på samma sätt som kommuner köper platser i trafikhuvudmannens linjetrafik för dessa grupper. Det faktum att organisationen av både den allmänna och den särskilda kollektivtrafiken varierar så mycket över landet kan vara ett tecken på att det inte finns någon universallösning. I glesbygdskommuner där den särskilda kollektivtrafiken dominerar över den allmänna och där resandet över kommungränserna är litet kan ett gemensamt kommunalt ansvar och organisation av den allmänna och särskilda kollektivtrafiken vara att föredra. De fördelar som därigenom ges är i första hand ökade resmöjligheter om den särskilda kollektivtrafiken, t.ex. skolskjutsar, kan öppnas upp för andra resenärer. I storstadsområden där en stor del av resandet sker över kommungränser är det desto viktigare med en samordning mellan den lokala och regionala trafiken och där mani- festeras vinster av samordning mellan den allmänna och särskilda kollektivtrafiken sig främst genom minskade kostnader då färd- tjänstresenärer kan överflyttas till kostnadseffektivare trafikformer. Kanske är den flexibilitet som råder en styrka som bör bevaras och inte riskeras genom att tvinga in alla kommuner och län i samma organisatoriska form. I frågan om lämplig behörig myndighet för den lokala och regionala kollektivtrafiken föreslås att även fortsättningsvis ha en ansvarig myndighet som består av både kommuner och landsting för att ge möjlighet till ett kommunalt inflytande men även med en möjlighet att lägga hela ansvaret på länsnivå för de län som finner det lämpligt. Detta motsvarar dagens lagstiftning med länstrafik- ansvariga. Vid ett eventuellt bildande av storregioner med ett större ansvar för bland annat infrastruktur och planeringsfrågor är det därigenom möjligt att lägga över hela ansvaret på den regionala nivån. kan de län som framgångsrikt delat upp ansvaret trafikpolitiskt och ekonomiskt mellan kommun och landsting behålla detta, åtminstone fram till dess att en eventuell organisation med storregioner med omfattande ansvarsområden kommit på plats. Även fortsättningsvis kommer många av de uppgifter som utförs av trafikhuvudmännen att behöva utföras av det offentliga. När det gäller den trafik som inte kan drivas på kommersiell grund kommer även fortsättningsvis det offentliga att utföra upphandling av trafiken, besluta om taxesättning eller pristak samt besluta om trafikens omfattning. Den kompetens som finns hos trafik- huvudmännen bör därför bevaras vid införandet av en ny kollektiv- trafikansvarig myndighet. När det gäller den särskilda kollektivtrafiken finns en möj- lighet att överlåta ansvaret för färdtjänsten på trafikhuvudmannen. Möjligheten att lägga ansvaret för färdtjänsten hos den trafik- ansvariga myndigheten bör finnas kvar och eventuellt göras till huvudregel men med fortsatt möjlighet till kommunalt inflytande i någon form, kanske på samma sätt som för den lokala kollektiv- trafiken i Gävleborgsmodellen. Skolskjutsar är en verksamhet med starka kopplingar till skolverksamheten vilket talar för att även fortsättningsvis låta kommunerna ansvara för denna verksamhet. På samma sätt är kostnadsersättningen för sjukresor starkt beroende av hur sjukvården lokaliseras och organiseras vilket talar för att även fortsättningsvis låta stå för dessa kostnader. Även utan ett gemensamt huvudmannaskap är det möjligt att samordna t.ex. upphandlingen av skolskjutsar och sjukresor med den all- männa kollektivtrafiken. , , , Utveckling av samhällsbetalda resor: Erfarenheter från , , , och , 1999:28. Jenstav M et al., Färdtjänst i samverkan mellan och kommunerna i , Transek, 2004. , Lokal och regional kollektivtrafik 2007, Statistik 2008:17. , A, Petzäll J. Servicelinjetrafik eller Låggolvbuss: Studie av äldre och färdtjänstberättigades resande i , Bulletin 146, , , 1997. , A, , H, Servicelinjerna – en del av färdtjänsten i , 2000:5. Skånetrafiken, Med buss i – Strategi för busstrafiken, 2006. Skånetrafiken, Tågstrategi 2008-2030 – Dialog om inriktning och principer, 2007. X-trafik, Årsredovisning 2007. 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brotts- bekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jord- bruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produk- tion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokal- försörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av med- finansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhälls- byggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörj- ning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Ransonering och prisreglering i krig och fred. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvars- fördelning inom . Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Den svenska administrationen av jordbruks- stöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. En ny kollektivtrafiklag. Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur.