sou · GXB379d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Bland annat hävdar stiftet att närheten till huvudmän och begravningsombud är viktigt för att riktiga bedömningar ska kunna göras. kyrkliga samfällighet ställer sig skeptisk till att länsstyrelserna ska ha tillsynsansvar över begravningsverksamheten, men tillstyrker utredningens förslag rörande utbildning av begravningsombuden. kyrkliga samfällighet tillstyrker förslagen i stort. kyrkliga samfällighet avstyrker utredningens förslag när det gäller omfattningen av minskningen av antalet länsstyrelser som ska utöva tillsyn över begravningsverksamheten, men tillstyrker i övrigt förslaget. kyrkliga samfällighet instämmer i förslaget att antalet länsstyrelser som ska handlägga begravningsfrågor begränsas. kyrkliga samfällighet har inget att erinra mot förslaget. kyrkliga samfällighet instämmer i att ska ha tillsyn över begravningsverksamheten och att ombuden ska ses som en förstärkning av tillsyn och inte som en ersättning. Lunds kyrkliga samfällighet tillstyrker utredningens förslag att begravningsfrågorna inte handläggs på 21 länsstyrelser som , utan koncentreras till ett väsentligt färre antal länsstyrelser. Bollnäs-Ovanåkers kyrkliga samfällighet är positiv till förslaget att antalet länsstyrelser koncentreras till ett fåtal, alternativt en enda länsstyrelse. Möjligheter och krav ska ställas på fördjupad utbildning för berörda länsstyrelser. kyrkliga samfällighet tillstyrker förslaget i stort. och Väne-Ryrs kyrkliga samfällighet ser positivt på att ansvar för tillsyn av begravningsverksamheten skärps. Man instämmer även i utredarnas förslag att färre länsstyrelser får i uppdrag att handha ansvaret över begravningsverksamheten. erinrar om att förslaget om en begränsning av antalet länsstyrelser också kommer att innebära minskad lokalkännedom. tillstyrker utredningens förslag. anser att det i lag ska framgå att den utbildning som beslutar om ska vara obligatorisk för den som tar på sig uppdraget som begravningsombud. Beträffande förslaget att koncentrera tillsynen över begravningsverksamheten till maximalt sju länsstyrelser anser man att tillsynen i så fall ska ske från en länsstyrelse mitt i regionen och inte från ytterkanterna. kyrkliga samfällighet tillstyrker förslaget, med tillägget att det bör vara färre än sju länsstyrelser som handlägger begravningsärenden så att bedömningarna blir enhetligare. tillstyrker utredningens förslag. Sollefteå-Boteå kyrkliga samfällighet är positiv till förändringen som innebär att ansvaret för begravningsverksamheten koncentreras till färre länsstyrelser. kyrkliga samfällighet tillstyrker i stort utredningens förslag. kyrkliga samfällighet tillstyrker att länsstyrelserna ska ha en betydligt aktivare roll i utbildningen av begravningsombud. stöder utredningens förslag om att färre länsstyrelser ska vara tillsynsmyndighet. Håsjö kyrkliga samfällighet (f.d. Stugun-Borgvattnets kyrkliga samfällighet) har ingen kommentar till utredningen i denna del. instämmer i förslaget och menar att kompetensen och effektiviteten ökar om ett mindre antal länsstyrelser har hand om begravningsfrågor och tillsynen. Antalet länsstyrelser som ska ha detta ansvar föreslås minimeras till endast en, alternativt att ansvaret överförs till en särskild myndighet/organisation. kyrkliga samfällighet föreslår att ansvaret läggs på endast en länsstyrelse för att man ska uppnå ökad kompetens och bättre möjligheter för kontroll och uppföljning. kyrkliga samfällighet tillstyrker utredningens förslag. Sammanfattningsvis framgår det att av de 38 kyrkliga instanser som besvarat utredningens förslag beträffande länsstyrelsernas tillsyn över begravningsverksamheten tillstyrker 30 instanser utredningens förslag, medan en instans avstyrker och sju ställer sig tveksamma till utredningens förslag. tillstyrker utredningens förslag. Man ser det som en fördel om länsstyrelsernas roll förtydligas ytterligare och att ekonomiska resurser tilldelas länsstyrelserna för tillsynsverksamheten. Föreningen är positiv till att tillsynen av begravningsverksamheten skärps. Föreningen anser att länsstyrelserna har en viktig roll som man inte prioriterat. En koncentration av tillsynen till ett färre antal länsstyrelser välkomnas därför. ser positivt på en skärpning av länsstyrelsernas befogenheter vid tillsynen av begravningsverksamheten. Föreningen anser att om en resursförstärkning inte är möjlig måste man säkra kompetensen på området genom att koncentrera tillsynen till färre länsstyrelser i landet. Delegationen för romska frågor påminner om att lagen om nationella minoriteter och minoritetsspråk trädde i kraft . Denna lag innebär bl.a. en skyldighet för förvaltningsmyndigheter att ge de nationella minoriteterna möjlighet till inflytande i frågor som berör dem och så långt möjligt samråda med representanter för minoriteterna i sådana frågor. anser att det är viktigt att det på de utsedda länsstyrelserna finns kunskaper och insikt i samernas syn på avlidna och begravningsceremonin, en ceremoni som i det samiska samhället tillmäts stor betydelse. Av de instanser som lämnat spontana remissvar i frågan ställer sig följande positiva till utredningens förslag: Begravningsombuden i . , , och , begravningsombudet i , begravningsombudet i och , , , (som också kan tänka sig en länsstyrelseavdelning som ansvarar för hela landet i frågan), stifts församlingsförbund, i stift och . Betänkandets förslag i sammandrag: I begravningslagen införs en ny bestämmelse om att den avgiftssats enligt vilken begravningsavgift ska betalas ska vara densamma inom en kommun. Förslaget ska ses som ett första steg mot en ordning med en huvudman för begravningsverksamheten inom en kommun. Kammarkollegiet bör också i fortsättningen fastställa en begravningsavgiftssats för varje huvudman för begravningsverksamheten. ges i uppdrag att därefter - om det finns flera begravningshuvudmän inom en kommun - fastställa en genomsnittlig och för kommunen gemensam avgiftssats enligt vilken invånarna inom kommunen ska betala begravningsavgift. För att garantera att arbete bedrivs i riktning mot en ordning med högst en begravningshuvudman per kommun bör regeringen ta initiativ till en överenskommelse med om detta. I denna överenskommelse bör ingå en s.k. kontrollstation, dvs. att en utvärdering görs när det gäller bl.a. hur arbetet har bedrivits samt hur antalet huvudmän och begravningsavgiftssatserna har Det införs en skyldighet för begravningshuvudmännen inom en kommun att samråda med varandra i frågor som rör förslag till begravningsavgiftssats. Begravningsombudet eller begravningsombuden i kommunen ska göras delaktiga i processen. Begravningsavgiften för dem som är medlemmar i ska inte längre ingå i kyrkoavgiften, utan vara fristående från denna. Kammarkollegiet ska i fortsättningen, på förslag av huvudmännen, fastställa begravningsavgiftssatserna även för dem som är medlemmar i . Kammarkollegiet får frångå huvudmannens förslag till begravningsavgift om detta inte grundas på en särredovisning av begravningsverksamhetens intäkter och kostnader eller i övrigt inte kan anses förenligt med bestämmelserna i begravningslagen. Sammanfattningsvis framgår det att av de 58 remissinstanser som besvarat utredningens förslag rörande begravningsavgifterna tillstyrker 37 instanser förslaget, medan elva instanser avstyrker och nio ställer sig tveksamma till utredningens förslag. De remissinstanser som avstyrker utredningens förslag menar att de förslag som innebär ett ingrepp i och struktur inte bör genomföras. menar att arbetsuppgiften att fastställa en avgiftssats för varje kommun ter sig främmande. Denna uppgift borde i stället falla på Kammarkollegiet. förordar att Kammarkollegiet därför även fastställer den gemensamma begravningsavgiften. Kammarkollegiet tillstyrker förslaget, men med tillägget att Kammarkollegiet direkt ska meddela vilka avgiftssatser som fastställts för respektive huvudman. stöd till trossamfund tillstyrker förslaget. är positiv till förslaget att samma begravningsavgiftssats ska gälla för alla invånare i en kommun oavsett i vilken församling i kommunen de bor, så att man kan effektivisera verksamheten och sänka nivån på begravningsavgiften. Dessutom anser man att det är rätt att begravningsavgiften helt skiljs från kyrkoavgiften och att alla oavsett medlemskap i betalar begravningsavgift. avstyrker förslagen då de innebär ingrepp i den kyrkliga organisationen. Man avvisar också förslagen om nya uppgifter för trossamfundets nationella nivå . anser att betänkandets avsnitt 4 (Begravningsavgifterna) är ambivalent och att de angivna bestämmelserna borde anges som övergångsbestämmelser. välkomnar utredningens förslag om en enhetlig begravningsavgift i varje kommun som ett sätt att möta det föreslagna framtida kravet på en begravningshuvudman per kommun. anser att alla invånare inom en kommun ska betala samma begravningsavgift. Helst vill stiftet se ett utjämningssystem för hela , så att alla i hela landet betalar samma begravningsavgift. Förslaget med en huvudman för varje kommun tillstyrks. anser att det beträffande antalet huvudmän i en kommun är angeläget att man i kommande lagstiftning beaktar den inomkyrkliga strukturutredningens rekommendation samt Kommuner och Landstings tankar gällande och regional framtidsplanering. finner utredningens förslag acceptabla. stift ser positivt på en gemensam avgiftssats eftersom det kan upplevas som mer rättvist av kommunmedborgarna. ser positivt på en gemensam begravningsavgift inom en kommun. Stiftet arbetar med strukturfrågor inom stiftet och anser det orimligt att begravningsverksamheten ska styra församlingsindelningen. förslag kommer att kräva en ändring av kyrkoordningen med innebörden att partiella samfälligheter åter får bildas, vilket inte är möjligt med dagens regelverk, framhåller stiftet. stift välkomnar en utjämning av begravningsavgifterna, men man ställer sig tveksam till utredningens modell att ta ut en enhetlig begravningsavgift inom en kommun. har inga invändningar mot förslaget. stift ställer sig tveksamt till utredningens utgångspunkt att en gemensam begravningsavgift per kommun är ett allmänt känt önskemål/krav. En avgift per kommun kommer med stor sannolikhet att initialt innebära en höjd avgift för många invånare i kommunen. En huvudman per kommun innebär inte med automatik att verksamheten kommer att drivas mer rationellt än , anser stiftet. Stiftet tillstyrker däremot att en avgift ska gälla oavsett om man är medlem i eller ej. stift stöder utredningens förslag. välkomnar utredningens förslag med en avgift per kommun. stift välkomnar utredningens förslag med en avgift per kommun. Även en från kyrkoavgiften fristående begravningsavgift välkomnas. kyrkliga samfällighet ser förslaget om en enhetlig begravningsavgift i varje kommun som ett naturligt steg, precis som det framtida kravet om en huvudman per kommun. kyrkliga samfällighet tillstyrker förslaget om en enhetlig begravningsavgift. kyrkliga samfällighet tillstyrker utredningens förslag att Kammarkollegiet fastställer avgiften även för medlemmar. Man avstyrker däremot utredningens förslag i de delar som rör en gemensam begravningsavgift per kommun och att kyrkans organisationsarbete ska drivas på i riktning mot en huvudman i varje kommun. kyrkliga samfällighet anser att kravet på en huvudman ska införas . Man anser att skattefrågorna rörande begravningsverksamheten måste utredas vidare. kyrkliga samfällighet är positiv till att man på olika sätt försöker få en jämnare begravningsavgift, som man försöker sänka den totalt sett. Däremot ställer sig samfälligheten negativ till att det bara skulle få finnas en huvudman inom varje kommun. kyrkliga samfällighet tillstyrker att den avgiftssats enligt vilken begravningsavgiften betalas ska vara densamma inom en kommun. Lunds kyrkliga samfällighet instämmer i förslaget om en utjämning av avgiftssatserna för begravningsverksamheten. Man tillstyrker även att begravningsavgiften och kyrkoavgiften skiljs åt för kyrkotillhöriga. Bollnäs-Ovanåkers kyrkliga samfällighet anser att det är en god ordning att det ska vara samma huvudman för en kommun . På samma sätt menar församlingen att det är positivt att avgifterna inom en kommun ska ha utjämnats. Däremot är man negativ till att begravningsavgiften och kyrkoavgiften bryts ut från varandra. Man är emellertid positiv till förslaget att fastställer en gemensam begravningsavgift inom en kommun där det finns fler huvudmän. och Väne-Ryrs kyrkliga samfällighet ställer sig positiv till förslaget om en utjämning av begravningsavgiften. ställer sig bakom lagförslaget med en gemensam begravningsavgift inom en kommun. anser att en övergång till en huvudman och en begravningsavgift i varje kommun ska göras i ett steg och att detta bör kunna ske tidigare än 2018. Innan man inför samma begravningsavgift i en kommun bör eller Kammarkollegiet se till att varje församling redovisar begravningsverksamheten på ett likvärdigt sätt. föreslår att man utreder möjligheten att den avgiftssats enligt vilken begravningsavgiften betalas ska vara densamma i hela riket. Församlingen anser vidare att det på skattsedeln tydligt ska framgå att begravningsavgiften är en statlig avgift. tillstyrker den föreslagna samordningen av begravningsavgifterna inom en och samma kommun. Kammarkollegiet bör dessutom ges rätt att efter samråd fastställa avgift för begravning. kyrkliga samfällighet tillstyrker utredningens förslag men anser att tidpunkten för förändringen bör tidigareläggas till 2014. kyrkliga samfällighet anser att begravningsavgiften bör vara densamma i hela riket. Danmark-Funbo kyrkliga församling anger att man är mycket nöjd med den ordning som råder , men att man inser att det finns behov av samordning av begravningsverksamheten inom en kommun. Man anser dock att införandet av en enhetstaxa för begravningsverksamheten inom en kommun inte bör ske förrän de olika församlingarnas begravningsverksamhet inom kommunen har samordnats under en huvudman. tillstyrker utredningens förslag. Sollefteå-Boteå kyrkliga samfällighet avstyrker bestämt utredningens förslag i den del som avser begravningsavgifter och modellen för påverkan på nya indelningar av enheter. kyrkliga samfällighet tillstyrker den föreslagna samordningen av begravningsavgifterna inom en och samma kommun. Samfälligheten påpekar att invånarna i kommunen kommer att uppleva avgiften som betydligt rättvisare än dagens modell. kyrkliga samfällighet yrkar avslag på förslaget om en gemensam begravningsavgift per kommun. En rimlig begravningsavgift bör kunna fastställas i församlingarna inom ramen för begravningsombudens samarbete med revisorerna. anser att i första hand bör nuvarande regelverk behållas. Församlingen ser ingen naturlig koppling mellan kommungränser och begravningsavgifter. Om en utjämning av avgifterna ska ske bör begravningsavgiften vara enhetlig över hela landet. Bro kyrkliga samfällighet tycker inte att samma begravningsavgift ska införas inom en och samma kommun. Samfälligheten välkomnar en fortsatt diskussion om hur man på bästa sätt kan effektivisera, samordna och utveckla begravningsverksamheten med målet att hålla nere begravningsavgifterna. ser inte kommunen som en alternativ driftsansvarig för begravningsverksamheten. Församlingen vill fästa uppmärksamhet på behovet av kompletterande utredning kring dilemmat med höga begravningsavgifter för befolkningsmässigt små församlingar/kommuner med stora avstånd och i många fall flera begravningsplatser. Håsjö kyrkliga samfällighet (f.d. Stugun-Borgvattnets kyrkliga samfällighet) tillstyrker utredningens förslag beträffande begravningsavgifterna. instämmer i förslaget. kyrkliga samfällighet anser att huvudmannaskapet för begravningsverksamheten bör ligga på stiften. Därmed uppnås hög kompetens och enhetliga avgifter. kyrkliga samfällighet tillstyrker utredningens förslag. Sammanfattningsvis framgår det att av de 44 kyrkliga instanser som besvarat utredningens förslag beträffande begravningsavgifterna tillstyrker 32 instanser utredningens förslag, medan fyra instanser avstyrker och åtta ställer sig tveksamma till utredningens förslag. instämmer i utredarens överväganden och tillstyrker förslaget om begravningsavgifter. Förbundet anser att detta främjar verksamheten, även om det kommer att medföra administrativa problem. Förbundet vill se en särskild utredning med uppdrag att se över frågan rörande mervärdesskatt i begravningsverksamheten. begravningsbyråers förbund ställer sig bakom utredningens förslag. Föreningen delar uppfattningen att begravningsverksamheten kan effektiviseras, men pekar också på hinder som försvårat en sådan utveckling. Föreningen menar att det är angeläget att begravningshuvudmännen inom ges möjlighet att göra avdrag för mervärdesskatt vid köp av varor och tjänster. Detta skulle möjliggöra fler driftsentreprenader inom verksamheten. anser att det är en god ordning att staten föreslår en utjämning av begravningsavgifterna inom en kommun fr.o.m. 2011 samt att det ska finnas en huvudman per kommun för begravningsverksamheten. Av de instanser som lämnat spontana remissvar i frågan ställer sig följande positiva till utredningens förslag: i kyrkliga samfällighet, och . Följande instanser som lämnat spontana remissvar i frågan ställer sig negativa till utredningens förslag: Västra Tunhems kyrkliga samfällighet, , , , stifts församlingsförbund och . Betänkandets förslag i sammandrag: Clearingtransaktioner som sker mellan begravningshuvudmän inom en kommun ska upphöra. Kammarkollegiet bör också fortsättningsvis fastställa en taxa enligt vilken ersättning ska betalas vid en begravningsclearingssituation. Huvudmännens roll vid fastställandet av taxan bör dock bli större. Detta bör ske genom att huvudmännen gemensamt lämnar ett förslag till taxa till Kammarkollegiet. Förslaget ska lämnas till Kammarkollegiet . Kammarkollegiet får till uppgift att utfärda allmänna råd om tillämpningen av taxan för begravningsclearing. Sammanfattningsvis framgår det att av de 47 remissinstanser som besvarat utredningens förslag rörande begravningsclearing tillstyrker 27 instanser utredningens förslag, medan elva instanser avstyrker och nio ställer sig tveksamma till utredningens förslag. De remissinstanser som avstyrker utredningens förslag menar att dagens system med begravningsclearing fungerar. Kammarkollegiet tillstyrker förslaget, men med två undantag. När det gäller fastställande av taxan anser myndigheten att utredningens förslag om att huvudmännen gemensamt ska lämna förslag till taxa ska ändras så att huvudmännen och innehavare av enskild begravningsplats ska lämna motiverat förslag på taxa för clearing. Detta bör enligt myndigheten ske . Myndigheten anser att samrådskyldigheten i 47 § första stycket andra meningen i begravningsförordningen ska kvarstå, men med det tillägg som angetts ovan. När det gäller tillämpningen av taxan tillstyrker myndigheten inte utredningens förslag om tillägget i 48 § första stycket sista meningen i begravningsförordningen. Kammarkollegiet ser det inte som nödvändigt att föreskriva att kollegiet ska utfärda allmänna råd om tillämpningen av taxan. Samtliga länsstyrelser har avstått från att yttra sig i frågan. anser att det är viktigt att modellen med begravningsclearing blir kvar så att man kan behålla den nuvarande principen att den enskilde medborgaren ges så stor valfrihet som möjligt att få gravsättas var man så önskar och inte endast i hemförsamlingen/hemkommunen. Kommunen anser att det är riktigt att låta vara det organ som får i uppdrag att samordna huvudmännens förslag till clearingtaxa till Kammarkollegiet. ställer sig positiv till clearingsystemet som sådant eftersom det underlättar för den enskilde att kunna välja var man vill bli begravd. Kyrkan menar dock att utredarna inte klarlagt hur stort problemet är beträffande dem som bor på äldreboende, trots utredningens enkätförfrågan i ärendet. Kyrkan tar inte ställning till om clearingtransaktionerna inom en kommun ska upphöra eller ej. vill göra utredaren uppmärksam på att dagens clearingregler styrs av hos vilken huvudman gravsättningen sker (9 kap. 7 och 10 §§ begravningslagen). Problem uppstår främst i samband med urngravsättningar samt i sådana situationer där det är fler än två huvudmän inblandande. Om clearingbestämmelserna i begravningslagen tolkas strikt är det endast den huvudman där gravsättningen skett som har rätt att begära clearingersättning för kostnader hänförliga till utförda tjänster enligt 9 kap. 6 § begravningslagen, framhåller man. De huvudmän som enligt lagens mening inte är förrättningshuvudmän, men som utfört någon av de tjänster som anges i 9 kap. 6 § skulle följaktligen inte ha rätt att begära någon clearingersättning. Samma problematik gör sig gällande i de fall de anhöriga bestämmer sig för att sprida askan i naturen eller föra ut den ur landet, eftersom det då inte finns någon förrättningshuvudman alls. Vidare ger begravningslagen anhöriga rätt att avvakta med en urngravsättning från det att stoftet kremerats. Har de anhöriga då inte redan från början bestämt var urnan ska gravsättas tvingas alla inblandade parter, såväl huvudman som begravningsbyrå, att avvakta med faktureringen. tillstyrker förslaget om att inom får till uppgift att föreslå taxor för begravningsclearingen. tycker att det är bra begravningsclearingen ska upphöra mellan begravningshuvudmän inom samma kommun. anser att staten helt och hållet ska avstå från att ge förslag när det gäller begravningsclearingsfrågor. ser ingen anledning till att clearingen upphör för en övergång till ett system med en huvudman. stift tillstyrker framlagda förslag. stift har inga invändningar mot förslagen. ifrågasätter det rimliga i att betrakta en person endast som en kostnad. stift anser att den nuvarande ordningen med begravningsclearing fungerar. Konsekvenserna av att clearingsystemet mellan huvudmännen inom en kommun upphör behöver utredas närmare. kyrkliga samfällighet tillstyrker förslaget. kyrkliga samfällighet tillstyrker förslaget och välkomnar speciellt förslaget att inom får i uppgift att föreslå taxor. kyrkliga samfällighet avstyrker utredningens förslag att begravningsclearingen ska upphöra mellan huvudmännen i en kommun. Man tillstyrker förslaget att får i uppdrag att föreslå clearingtaxa. kyrkliga samfällighet anser att så länge det finns olika huvudmän inom en kommun bör clearingen bibehållas. kyrkliga samfällighet anser att clearingen bör följa huvudmannaskapet. Lunds kyrkliga samfällighet tillstyrker förslaget. Bollnäs-Ovanåkers kyrkliga samfällighet är positiv till förslaget, som innebär smärre justeringar av systemet med begravningsclearing. och Väne-Ryrs kyrkliga samfällighet ställer sig bakom förslaget om att clearingen inom en kommun ska upphöra. Man anser dock att systemet ska vara oförändrat tills systemet med en huvudman per kommun genomförts. Samfälligheten ställer sig också bakom förslaget om att Kammarkollegiet utfärdar allmänna råd om tillämpningen av taxan. ställer sig bakom utredningens förslag. tillstyrker utredningens förslag. anser att clearingtransaktioner mellan huvudmän inom en kommun inte ska upphöra förrän det finns endast en huvudman inom en kommun. tillstyrker att begravningsclearing inom en kommun upphör . kyrkliga samfällighet tillstyrker utredningens förslag. tillstyrker utredningens förslag. kyrkliga samfällighet tillstyrker att begravningsclearingen upphör . kyrkliga samfällighet anser att begravningsclearingen bör hanteras som . anser att ingen ändring bör göras av rådande system. Bro kyrkliga samfällighet anser inte att det nu är aktuellt med en förändring. anser att ett tydliggörande av lagtexten angående clearing behöver ske. stöder utredningens förslag om begravningsclearing. instämmer i förslaget men menar att ett borttagande av clearingtransaktioner mellan huvudmän inom samma kommun skapar lika stora orättvisor som det befintliga systemet. kyrkliga samfällighet föreslår att inga övergångsregler bör gälla. kyrkliga samfällighet tillstyrker utredningens förslag.