sou · GYB340 · 2010-05-28 00:00:00 — Satsningen rymmer bl.a. projekt i norra (), däribland byggandet av landets första ögonsjukhus. och svensk-irakiska Handelskam- maren i lanserade , i samarbete med Migra- tionsverket, en förstudie kring matchning av kompetens bland svensk- irakier med företag som söker kompetens för verksamhet i . Detta ska ske genom upprättandet av en databas över svensk-irakier som uttryckt ett intresse för att verka i sitt ursprungsland. Ytterligare ett syfte med projektet är att underlätta frivillig återvandring.44 De omfattande irakiska migrationsflödena till har bidragit till en situation där ett antal inflytelserika irakiska politiker har återvänt från för att bli såväl ministrar som parlaments- ledamöter, guvernörer och tjänstemän i sitt ursprungsland. De har återvänt både till och till städer i norra (). Flera av dem är också svenska medborgare. Detta skapar unika kontaktytor för att främja såväl handelsströmmar och investeringar som sociala remitteringar. Ett konkret uttryck för de band migra- tionsströmmarna har skapat är att det finns direktflyg mellan () och tre irakiska städer45. 43Se vidare /sb/d/2364 44Se vidare: /sv/vara-kontor/asien/irak/affarsmojligheter/Matchning- mellan-svensk-irakier-och-exportforetag och 45 Dessa städer är , och al Najal . Det svenska biståndet kanaliseras delvis genom FN och Världs- banken. Samordning av biståndet sker via International Compact with , (ICI), ett partnerskap mellan och det internationella samfundet vars syfte är att, med förankring i ett irakiskt ägarskap, stödja nödvändiga politiska och ekonomiska reformprocesser. bidrar också genom EU:s gemensamma bistånd. Det partnerskaps- och samarbetsavtal mellan och som för- handlades fram utgör en viktig plattform för vidgat samarbete inom en rad områden. Stora flyktingströmmar – både internt och internationellt har varit föremål för omfattande migrationsströmmar under som en konsekvens av flera krig, omvärldens sanktioner, sekteristiskt våld, förföljelse och humanitära umbäran- den. Uppskattningarna om antalet människor på flykt varierar kraftigt. Uppgifter baserade på bedömningar från och , de två länder som inhyser majoriteten av de irakier som befinner sig utanför sitt land, talar om cirka två miljoner människor. Vissa bedömare menar dock att dessa siffror är kraftigt överdrivna. UNHCR uppskattar att omkring 2,8 miljoner irakier är på flykt inom sitt eget land.46 Av dessa fördrevs knappt hälften och återstoden i samband med upptrappningen av det sekteristiska våldet mellan 2006–2008. Dagens har också ärvt en kompli- cerad migrationspolitisk situation från regim, sprungen ur de förföljelser, fördrivningar och tvångsförflyttningar som drabbade delar av befolkningen.47 Den irakiska regeringen har upprättat särskilda stödprogram i syfte att uppmuntra människor att återvända. Pro- grammen riktar sig i första hand till internflyktingar, men även till människor på flykt utanför landets gränser. –2009 åter- vände omkring 426 000 irakier till sina ursprungsorter. Majoriteten av dessa, cirka 360 000 personer, var internflyktingar. UNHCR bedriver några av sina största program i med inriktning såväl på skyddsbehövande som interflyktingar. 46Svenska ambassaden, (2010). 47Svenska ambassaden, (2010). IOM har omfattande flyktingverksamhet, men behoven är fortsatt mycket stora. har ett ministerium för migration och återflyttning vars huvudsakliga uppgifter riktar sig till landets miljontals inter- flyktingar. Ministeriet ansvarar bl.a. för administrationen av det stöd om som varje flykting och internflykting är berät- tigad till i samband med återvändande. Enligt en lag har flyktingar och internflyktingar också rätt att återfå sina gamla bostäder. Av förklarliga skäl är detta en lag som är svår att efterleva när så många hus förstörts av kriget. Trots sin omfattning omnämns migrationsfrågorna och dess effekter endast mycket kortfattat i den nationella fattigdomsstrategi som antog . Såväl UNHCR som IOM och andra inter- nationella organisationer, bedömer dock att migrationsfrågorna bör ges en mer framskjuten plats i landets utvecklingsplaner. Inter- nationell kritik har också riktats mot att , ett rikt land som bl.a. förfogar över världens tredje största oljereserv, inte förmår göra mer för att hantera sin svåra flyktingsituation. Kunskapsflykt och diasporans roll Remitteringar och diasporainvesteringar spelar en viktig roll i den återuppbyggnad som pågår. har en mycket aktiv diaspora, bl.a. i . I takt med att säkerhetsläget i landet förbättras kan framför allt investeringsflödet förväntas öka. Denna utveckling kan redan skönjas i norra (), där läget varit stabilt . Den andra sidan av detta mynt är den kunskapsflykt som har erfarit under det gångna decenniet. En stor andel av landets högutbildade har lämnat , bl.a. en stor grupp läkare, i vissa fall p.g.a. kopplingar till den förra regimen, men oftare som en följd av krig och sekteristiskt våld. Det finns emellertid en medvetenhet om detta problem och regeringen bedriver, tillsammans med IOM och andra organisationer, projekt som syftar till att förmå medlemmar i den irakiska diasporan att återvända, tillfälligt eller mer långsiktigt, för att återföra värdefull kunskap till ursprungslandet. Diaspora- organisationen som samlar kurdiska läkare i , är ett exempel på en insats där diasporan på eget initiativ söker former SOU 2010:40 Bilaga 2 för att bidra till utvecklingen i . Ett viktigt element i KOMAR:s arbete är just kunskapsåterföring.48 Befolkning: 1,35 miljarder (2010) BNP/Capita: 3 (2008)49 Totala remitteringar: 48,5 miljarder USD (2008)50 Remitteringar som andel av BNP: (2008)51 Nettomigration (2005-10): -0,3 migranter /1 000 invånare52 De största destinationsländerna: , , , samt 53 Personer födda i bosatta i : 21 202 (2009) Andel som förvärvat svenskt medborgarskap: Kinesiska arbetskraftsmigranter till under (2009): 987 Gäststudenter från /02 respektive 2008/09: 152 respektive 1 628 Antal vänortssamarbeten mellan och : 21 vänorter, 12 vänprovinser55 Relationerna mellan och sträcker sig långt tillbaka i tiden. Handelsutbytet inleddes redan under Ostindiefararnas dagar och 1950 var det första västland att 48Se vidare kapitel 7. 49Se vidare /sb/d/2364 50IOM (2010) Se vidare /jahia/Jahia/china 51Världsbanken (2009). 52IOM (2010). 53Världsbanken (2009). 54UNDP (2009). 55Vänortssamarbeten inkluderar: –; –; – ; –Panzhihua; –; –; –; –Foshan; –Tangshan; –; –Luodian; –Tongling; –; –Yichang; –Wuxi; –; –; –Yilin; –Yantai; –Zhui och –Huangshan. Vänprovinser: –; län–; –Qingdao; län–Changxing; län–; län–; –; – ; –; –; – samt –. Svenska ambassaden, (2010). etablera diplomatiska relationer med . sker ett omfattande utbyte mellan länderna som spänner över ett stort antal områden. är viktigaste handelspartner i och över 600 svenska företag finns representerade. En bred dialog förs i utrikes- och handelspolitiska frågor, om mänskliga rättigheter och inom forskning och utveckling. har också visat stort intresse för svenska samhällslösningar i frågor som åldrings- vård, pensionssystem och barnomsorg. Hållbar utveckling, miljö- teknik och företagens sociala ansvar (CSR) är andra områden där gärna vill samarbeta med . Ett uttryck för de intensifierade kontakterna mellan länderna är det stora antal kinesiska gäststudenter som studerar vid svenska universitet och högskolor. En explosionsartad utveckling har skett och svarar för den största gruppen internationella studenter i från länder utanför EU. /2009 fanns 1 628 kinesiska studenter i , varav 911 kvinnor och 717 män. Det finns också ett stort antal kinesiska forskare vid svenska lärosäten, framför allt inom medicin och andra naturvetenskapliga områden. kom totalt 987 kinesiska arbetstagare till inom ramen för , vilket gör till ett av de största ursprungsländerna även i detta avseende. De flesta har fått anställning inom storhushåll och restaurang, men även dataspecialister och ingenjörer/tekniker utgör stora grupper. tillhör de länder med vilka inom utveck- lingssamarbetet, enligt regeringsbeslut, ska bedriva s.k. selektivt samarbete. Den strategi med som antogs syftar därför till att stimulera framväxten av självbärande relationer mellan svenska och kinesiska aktörer. Prioriterade områden inom utvecklingssam- arbetet är demokrati, mänskliga rättigheter, miljö och CSR. Ekonomisk utveckling och ökade migrationsflöden går hand i hand Sedan inledde sin politik av ekonomiska reformer och öppnande mot omvärlden för lite drygt tre decennier sedan, har en betydande utveckling ägt rum i . Efter Maos död var ett slutet land, politiskt isolerat och ekonomiskt eftersatt, svårt sargat efter kulturrevolutionens kaotiska år. är världens näst största ekonomi, landet är en röst att räkna med i alla internationella sammanhang – i klimatfrågan, i Doharundan, när G20-gruppen träffas liksom vid beslut i . På har utvecklats till en global aktör på den internationella scenen. Denna utveckling avspeglas också om man betraktar ur ett migrationsperspektiv. Reformpolitikens lansering innebar en radi- kal kursomläggning när det gällde regeringens syn på för- hållande till omvärlden, inklusive attityden till migration. I sam- band med det kommunistiska maktövertagandet 1949 uppfattades all internationell rörlighet som förräderi och gränsöverskridande migration förbjöds.56 Den enda migration som förekom utgjordes av statligt sponsrade studenter som läste vid sovjetiska universitet och ett antal specialister, framförallt sjukvårdspersonal, som utgjorde det kinesiska biståndet till utvecklingsländer i . Med de ekonomiska reformerna följde snabbt växande migr- ationsströmmar. När dörrarna öppnades mot omvärlden gav sig ett stort antal kinesiska gäststudenter iväg – till , , och . En och annan letade sig också till universitet i . Dessa flöden av studenter har sedan ökat närmast exponentiellt. –lämnade drygt en miljon kinesiska studenter för att studera i utlandet.57 uppstod en ny typ av migration när högutbildade och deras familjer hörsammade nya invandr- ingsmöjligheter i destinationsländerna, bl.a. genom införande av poängsystem för urval av invandrare, och i stora skaror lämnade för , , och . har stora grupper kinesiska arbets- kraftsmigranter också utvandrat till dessa länder och 1998 blev det största ursprungslandet för arbetskraftsinvandring till . har vunnit terräng som destinationsland , men den kinesiska invandringen till utgörs huvudsakligen av lågkvalificerad arbetskraft. har det också blivit betydligt lättare för kineser att ansöka om pass och därmed att resa utomlands, även om reserestriktioner fortfarande förekommer för vissa yrkeskategorier. räknar med att den kinesiska utlands- 56Rörligheten mellan och utgör ett viktigt undantag. Bara –lämnade en halv miljon kineser fastlandet för att bosätta sig i Hong- kong. 57CASS (2007), citerad i (2007). turismen kommer att öka kraftigt och närmare 100 miljoner kineser förväntas resa utomlands . Den kinesiska diasporan uppgår till cirka 35 miljoner. I abso- luta tal är den därmed en av de största i världen, men utgör diasporan bara av landets gigantiska totala befolkning. Den kinesiska utvandringen begränsar sig till ett fåtal ursprungs- områden. En majoritet av de kinesiska migranterna kommer ifrån någon av de tre kustprovinserna i söder – , och Zhejiang.58 Inom dessa provinser finns det, vidare, ett litet antal städer och byar med mycket hög utflyttningsfrekvens. En förklar- ing till att migrationsflödena följer detta mönster är att dessa pro- vinser tidigare än andra delar av landet kom att exponeras för omvärlden genom de europeiska kolonisatörer som anlände till Kina sjövägen . Det stora flertalet av de kinesiska migranter som kommer till har sitt ursprung i någon av dessa provinser. En aktiv diasporapolitik har gett resultat Myndigheterna i , och insåg tidigt vikten av att mobilisera den kinesiska diasporan och få den att engagera sig för hemprovinsens utveckling. Remitteringar och, framför allt, diasporainvesteringar uppmuntrades genom olika incitament och har lämnat ett viktigt bidrag till utvecklingen på många håll. Att upprätthålla banden till denna grupp är alltjämt ett centralt inslag i dessa provinsers utvecklingsstrategi. Detta görs bl.a. genom tillhandahållande av särskilda privilegier. En sådan förmån är t.ex. att erbjuda diasporamedlemmar möjlighet att ingå i politiskt rådgivande församlingar vilket skapar möjlighet till både inflytande och synlighet.59 58Under senare år har även och Liaoningprovinserna i nordöst kommit att fogas till denna lista. 59Vanligen som delegater i (CPPCC). Kunskapsflykt – en kinesisk verklighet, men målmedvetna satsningar tycks löna sig De gångna trettio åren har sett en betydande kompetensflykt från , kanske den mest omfattande i världen. Kinesiska studenter utgör den största gruppen internationella studenter i både och och den näst största i . studerade inte mindre än 180 000 kinesiska studenter i andra länder, vilket motsvarar en ökning jämfört med året innan. Officiella uppgifter visar att bara en fjärdedel av dessa väljer att åter- vända till efter avslutade studier, övriga stannar i det nya landet där många också blir medborgare och därmed förlorar sitt kinesiska medborgarskap. Bland kinesiska studenter i är åter- vändandefrekvensen ännu lägre. Från centralt håll har man genomfört stora sats- ningar för att attrahera högutbildade kineser som bosatt sig i utlandet att återvända. Genom omfattande incitamentspaket, för- månliga villkor, höga löner och till synes outtömmliga resurser att bedriva forskning, har man lyckats locka hem ett flertal namnkun- niga forskare bl.a. från . Priset för dessa privilegier är att det utländska medborgarskapet måste sägas upp.60 Även om insatser för att attrahera återvändande har givit resul- tat förblir kompetensflykt en utmaning för . Bara beräknas ytterligare 200 000 studenter ge sig av för att utbilda sig på annat håll. Kinesisk arbetskraft i världen har blivit allt viktigare aktörer på den globala marknaden. I , , , och – på allt fler håll bedriver kinesiska företag verk- samhet, framför allt inom gruvindustrin, genom stora bygg- och infrastrukturprojekt men också inom jordbruk och servicenäring. I företagens kölvatten har följt en snabb ökning av kinesisk arbets- kraft utanför landets gränser. befinner sig omkring 800 000 kineser på kontraktsuppdrag i utlandet. Av dessa återfinns i , varav 160 000 i Japan.61 60Watts (2007) samt Hennock (2008). 61Berger (2010). använder sig ofta av kinesisk arbetskraft för att utföra verksamheten vilket lett till att en blomstrande marknad skapats för agenter och mellanhänder som förmedlar tjänster rela- terade till arbete utomlands. Totalt finns omkring 2 000 sådana agentföretag. Det handlar framför allt om förmedling av lågutbildad arbetskraft inom byggsektorn, tillverkningsindustrin eller jordbruk, men även inom serviceyrken som köks- och sjukvårdspersonal. Rekrytering sker oftast till projekt som drivs av kinesiska företag i utlandet, men utländska företag förekommer också.62 och har ingått ett bilateralt avtal om tillfällig arbets- kraftsöverföring från till enklare industrier i . har uttryckt intresse för att upprätta motsvarande avtal med andra länder, däribland . , som organiserar de kinesiska agentföretagen, har också ingått ett bilater- alt avtal med om överföring av kinesiska kockar. Inom ramen för avtalet ska 1 000 kinesiska kockar skickas till för att arbeta , med motsvarande villkor som sina tyska kollegor. Agentföretagen har kritiserats för de höga avgifter som tas ut i samband med förmedling av jobb, i storleksordningen 25–. Kinesiska myndigheter samarbetar med och IOM för att upprätta ett fungerande regelverk för denna verksamhet.64 62Berger (2010). 63CHINCA, , är, en branschorganisation för kinesiska agenter inom internationella projekt. Organisationen har flera hattar – dels har man till uppgift att företräda och stötta medlemmarna, dels lyder man under det kinesiska handelsministeriet (MOFCOM) och är i denna egenskap ålagd att etablera och se över regler och riktlinjer för hur företag inom industrin bör agera. Källa: , Arbetsmarknadsråd, (2010). 64Berger (2010). Befolkning: 9 miljoner (2009) BNP/Capita: (2007)65 Totala remitteringar: Uppgift saknas66 Remitteringar som andel av BNP: Uppgift saknas Nettomigration (2005-10): - 3,9 migranter /1 000 invånare67 De största destinationsländerna: Uppgift saknas HDI-rank: Ranking saknas Personer födda i bosatta i : 31 734 (2009) Andel som förvärvat svenskt medborgarskap: Somaliska arbetskraftsmigranter till under (2009): - Gäststudenter från /02 respektive 2008/09: - Antal vänortssamarbeten mellan och : Inga kända vänortssamarbeten Den somaliska diasporan i uppgår till knappt 32 000 per- soner. Omkring en femtedel av dessa har förvärvat svenskt med- borgarskap. Den somaliska diasporan är aktiv och organiserad i ett stort antal föreningar, som delvis har olika inriktning och kon- kurrerar med varandra. Invandringen från har skett relativt utspritt över åren, även om en ökning kan noteras . Det fanns 1995 drygt 10 000 somalier i . hade antalet ökat till 16 000 och uppgick den somaliska diasporan till 25 000 personer. –2009 valde 2 182 personer av somaliskt ursprung med permanent uppehålls- tillstånd i att utvandra. Av dessa återvände bara drygt var tionde person till , var tredje reste till och drygt hundra personer valde att åka till är en central aktör inom EU när det gäller utformningen av EU:s samlade engagemang och stöd till fred, försoning och utveckling i . är också aktivt genom den s.k. inter- nationella kontaktgruppen för . Det starka engagemanget i 66IOM (2010) Se vidare /jahia/Jahia/ 67IOM (2010) 68Av beställd statistik från (2010). Av de utvandrade hade inte uppgett någon destinationsort. Somaliafrågan kan bl.a. förklaras av att en så stor grupp somalier är bosatta i och de band som detta skapat mellan länderna.69 Regeringen beslutade om ett s.k. förhållningssätt för det svenska utvecklingssamarbetet med Somalia.70 I beslutet slås fast att målet för engagemang ska vara att främja varaktig försoning, stabilitet och upprättandet av ett effektivt samhällsstyre. stöd till ska omfatta hela landet, dvs. såväl södra och centrala som Puntland i nordöst och Somaliland i nordväst. Stödet uppgick till , varav 140 miljoner utgjordes av humanitärt stöd. ligger det humanitära stödet kvar på samma nivå, som stödet till långsiktiga återuppbyggnad (dvs. inom Sidas landram) utökas till . Det svenska stödet kanaliseras till stor del via FN. Ett övergripande ramverk för internationellt bistånd till – Reconstruction and Development Program (RDP) – har tagits fram under ledning av FN tillsammans med övergångsreger- ingen, vars syfte är att stärka freden och minska fattigdomen i landet. Sida har, inom ramen för nämnda beslut, fått regeringens upp- drag att på olika sätt engagera den somaliska diasporan i och underlätta för att den kompetens som finns bland svensk- somalier kommer till konstruktiv användning i återuppbyggnads- arbetet i . deltar också i , EU:s militära insats mot piratverksamhet i . – lång väg till återhämtning av inbördeskrig är ett svårt sargat land. Fattigdomen är mycket utbredd, av befolkningen är i behov av akut mathjälp (två av tre personer får inte sitt närings- behov tillgodosett), var femte somalier är analfabet, barnadödlig- heten är bland den högsta i världen och den uppskattade livs- längden är endast . Sammanfattningsvis bedöms den humani- tära situationen vara en av de svåraste i världen. har inte haft en fungerande regering när diktatorn störtades och inbördeskrig bröt ut. Landet delades i tre delar – Somaliland i nordväst som utropade sin själv- 69Se vidare /sb/d/2364 70Regeringsbeslut III:6 UF2009/49469/AF. ständighet 1991, men som inte fått något internationellt erkännande; Puntland i nordöst, samt resten av landet – under led- ning av en övergångsregering – där ett stort antal grupperingar, baserade på klantillhörighet, stridit om makten. Den s.k. Djiboutiprocessen som inleddes har ingjutit visst hopp om att försoning är möjlig och att utvecklingen därmed skulle kunna ta fart. Enighet har nåtts om ett fredsavtal, men pro- cessen är fortsatt mycket skör och risken för bakslag är stor, fram- för allt eftersom en rad grupper fortfarande står utanför den polit- iska uppgörelsen. Det svåra säkerhetsläget utgör i sig ett hot såväl mot regeringen som mot den politiska process som pågår. Regeringen står inför en stor utmaning att visa att man kan hantera den svåra humanitära situation som råder i landet och få igång en eko- nomisk utveckling som kan förbättra människors levnadsbetingelser. Det är också mot denna bakgrund senare års växande problem med piratverksamhet ska ses – många människor ser helt enkelt inga andra möjligheter till försörjning än att ta värvning hos funda- mentalistiska grupper eller inom den organiserade brottsligheten. Stora delar av befolkning har tvingats på flykt undan krig, fattigdom, torka och översvämningar. De senaste årens intensifierade stridigheter har lett till omfattande flyktingström- mar, såväl inom landet som över dess gränser, framförallt till grann- länderna. UNHCR uppskattar att man ger humanitärt stöd och skydd till sammanlagt drygt 540 000 somalier i , , och . Detta innebar en ökning . Enligt fri- villigorganisationer har mer än 900 000 människor tvingats fly sina hem i huvudstaden till följd av det försvårade säker- hetsläge som råder. UNHCR uppskattar antalet internflyktingar i till 1,5 miljon människor. Av dessa lever en stor del under mycket svåra umbäranden. har säkerhetssituationen för- svårat för biståndsorganisationer att ge stöd på plats. Enligt UNHCR försökte 60 000 somalier ta sig med båt från eller till Yemen. Sammanlagt genomfördes 900 illegala båtfärder , varav många resulterade i förlorade människoliv. har stängt sina gränser till . tog sig nära 56 000 somaliska flyktingar bara över den porösa landgräns som skiljer länderna åt.71 Arbetet med den somaliska diasporan av befolkning, vilket motsvarar minst en miljon människor, befinner sig utanför landets gränser. Den somaliska diasporan lämnar ett viktigt bidrag till utvecklingen i ursprungslandet, genom ekonomiska och sociala remitteringar och genom humanitärt bistånd och deltagande i uppbyggnadsprojekt. Den somaliska diasporan är den viktigaste investeraren i landet, av kapitalet till nystartade små och medelstora företag kommer från medlemmar i diasporan. Det är också vanligt med kollektiva remitteringar som riktar sig till skolor, sjukhus etc., dels avseende infrastrukturprojekt, men också för att betala ut löner till de anställda och därmed säkra att utbildning och hälso- vård finns att tillgå.72 har ett speciellt ministerium73 vars huvuduppgift är att bygga och upprätthålla banden till landets diaspora. Under de sen- aste tio åren har ett stort antal medlemmar ur diasporan återvänt till och där givits framträdande positioner inom regering, parlament och förvaltning. Diasporan är ett dubbeleggat svärd. För många somal- ier i utlandet har såväl reella som förväntade åtaganden att bidra finansiellt till sin klan i tider av konflikt och stridigeter tilltagit . Diasporan bidrar på detta sätt till att underblåsa kon- flikt och försvåra för försoning och fred. har diasporamed- lemmar spelat en viktig roll för försoningsprocesser på lokal nivå, framförallt i Puntland och Somaliland.74 Projekt för kunskapsöverföring ska avhjälpa akuta kompetensbrist tillhör, mot bakgrund av de senaste två decenniernas kon- tinuerliga stridigheter, de länder som upplevt effekt- erna av kunskapsflykt. Behoven är enorma inom i stort sett alla sam 71State Department (2010) Se vidare 72UNDP (2009). 73Ministry for Diaspora and Community Affairs. 74UNDP (2009). hällssektorer och flera internationella organisationer, däribland FN och IOM, driver projekt i samarbete med somaliska myndigheter som syftar till att återföra kunskap och kompetens till landet.