sou · GYB375 · 2010-11-10 00:00:00 — Att friskolorna ibland förefaller mer behäf- tade med olika problem kan bero på att de till avsevärt mindre andel administrerar program anknutna till den offentliga sektorn. Sannolikt innebär de underliggande strukturella problemen att det inte alltid är tillräckligt att skolledningar och lärare skärper sig. Gapet mellan det praktiskt genomförbara och författningarnas krav kan på en del platser och i en del program vara så stort att ansträngningarna – kostnaderna – för måluppfyllnad blir orimliga. Att det också krävs förändringar i den gymnasiala yrkesutbildning- ens konstruktion. Det speciella med är den relativt svaga ställning som arbetslivet och dess representanter har. I är verksamheten verkligen skolstyrd. Den relativa passivitet som såväl som olika svenska utredningar iakttagit från arbetslivets sida har sanno- likt något med detta att göra. Här behövs ett regelsystem som stär- ker arbetsplatsernas inflytande och överhuvudtaget gör näringslivet till en ansvarstagande intressent i utbildningsprocessen som i mindre utsträckning låter sig betjäna av utbildningssystemet. Reg- ler och incitament som kunde få arbetsplatsernas representanter att i högre utsträckning verkligen delta i centrala och lokala samråds- organen, till och med på ett tidigt stadium, och även delta i upp- rättandet av lokala arbets-, kurs- och studieplaner. En större andel arbetsplatsförlagt lärande vore en annan rimlig del av en sådan nyordning. Borttagandet av obligatorisk högskolebehörighet är för övrigt i linje med en sådan förändring. Handledarutbildning har setts som ett viktigt inslag i en förbätt- ring. Handledarutbildning tänks minska avståndet mellan skola och arbetsliv och få handledarna att sätta in APUn i skolans samman- hang. Vi har tagit upp att skolans syn kanske inte är den enda salig- görande. Att kursplaner i högre grad kunde utgå från produktio- nens villkor. Ett kompletterande sätt att minska avståndet mellan de två världarna vore dessutom att yrkeslärarna blir mer integrerade i produktionen. Delad tjänst mellan skola och produktion vore möjligen idealt. Inslag av detta finns redan och möjligen kan man finna utbildnings- och finansieringsmetoder för att utveckla och sprida företeelsen. Vilken slags auktoritet bör för övrigt ett program- eller lärlings- råd ha? Även om arbetsplatserna stärks kvarstår ju problemet med aktörer med olika intressen. Här krävs sannolikt att den typ av institution som efterlyst verkligen upprättas: Ett råd som kan fungera effektivt kommunicerande och medlande mellan de två huvudaktörerna och verkligen representera båda sidor. Det vill säga innefatta den utbildade programkoordinatör som kan skapa kom- munikation mellan skola och företag och medla när problem upp- står (2000). Här finns även anledning att fundera på den stora roll som förhandlingskostnader tycks spela i det skolstyrda yrkesutbildningssystemet. Så vore olyckligt om ytterligare en själv- ständig institution uppstår, med egen beslutsrätt över delar av verk- samheten och som konkurrerar med skolans och arbetsplatsens ledningar om inflytandet över utbildningens design, genomförande och uppföljning. kommer att vara viktigt att arbetslivets represen- tanter kommer in tidigt i planeringsprocesserna. Att kontrakten – kursmål, studieplaner, beslut om uppföljning och utvärdering m.fl. – mellan de olika aktörerna formuleras så att alla inblandade förstår och tar ansvar för dem. Blir kontrakten fortsatt otydliga, eller får de fortsatt otillräcklig legitimitet på grund av att den ena parten dominerar i upprättandet av dem; måste de ständigt övervakas, dis- kuteras och tolkas för att utbildningen ska fungera väl. Ja, då kan framtidens former för lärande i arbete lätt förvandlas till organisa- tionsteoretikerns mardröm. (2007) En ny yrkesutbildning – genom yrkesbaserat lärande? En studie i tre gymnasieskolor som samverkar med företag. Rapport – i . Höghielm R (2006) Yrkesförberedande utbildning på yrkets vill- kor, Yrkesläraren, 4. Höghielm R (2005) Yrkesbaserat lärande – Erfarenheter från PEOPLE delprojekt i till 2005. , , (2000) Social Dialogue on Trai- ning – , opublicerad rapport till CEDEFOP. Myndigheten för skolutveckling (2004) Arbetsplats för lärande – om samverkan mellan gymnasieskola och arbetsliv. (2000) From Initial Education to Working Life – Making Transition Work. (2008) Learning for – Reviews of Vocational Education and Training – . (2009) Learning for – Reviews of Vocational Education and Training – Initial Report. (2006) Lärlingsutbildning – ett åter- kommande bekymmer eller en oprövad möjlighet? Rapport till ESS 2006:4. (2010) Krisen i skolan – utbildning i politiken och i praktiken. (2007) Ungdomar mellan utbildning och arbete – tankar kring en enkät, opublicerad rapport, Ekonomisk-histo- riska institutionen, . Skolinspektionen (2010) Tillsyn och kvalitetsgranskning 2009 – Skolinspektionens erfarenheter och resultat. (1998) Samverkan skola-arbetsliv. Arbetsplatsförlagd utbildning i gymnasieskolan (1998) Rapport nr 153. Yrkesdelegationen i samverkan med Myndigheten för skolutveck- ling. (2006) Hur står det till med det lokala samrådet? Resultat från kartläggningen av hur lokalt samråd mellan gymnasiesko- lans yrkesförberedande program och arbetslivet fungerar. redovisning av statsbidraget för försöksverksamheten /2010 Under /10 deltog nästan 7 000 elever i försöksverksam- heten, drygt hälften av dessa gick i fristående skolor. Majoriteten av huvudmännen som deltog var kommunala huvudmän. Den största huvudmannen var . De populäraste utbildningarna i både årskurs 1 och 2 var bygg, fordon och handel & administration. Inom utbildningarna industri, el och energi dominerar manliga elever. Könsfördelningen inom hela försöksverksamheten är ungefär två tredjedelar manliga elever och en tredjedel kvinnliga. Kvinnorna dominerar inom utbildning- arna barn- och fritid, omvårdnad och naturbruk. Könsfördelningen är jämnast på hotell och restaurangutbildningar. Där var andelen kvinnor i årskurs årskurs 2. har totalt fördelat i statsbidrag sedan försöksverksamheten startade . /10 utbetalades till landsting och kommunala huvudmän. Till de fristående huvudmännen har utbetalats. I uppföljningen 2009/10 har huvudmännen redovisat att de har använt bidraget till sex kostnadsslag. Samtliga huvudmän har i första hand använt statsbidraget till personalkost- nader och elevkostnader. Dessa två kostnadsslag utgör tillsammans av statsbidraget. Det tredje kostnadsslaget skiljer kommunala och fristående huvudmän åt. De kommunala huvud- männen har använt bidraget () till att ersätta de företag som deltar i försöksverksamheten medan de fristående huvudännen istället har använt bidraget till administrationskostnader. De fristå- ende huvudmännen har använt av bidraget till att ersätta företag som har tagit emot elever som genomgår halva utbildningen hos dem. Huvudmännen menar att bidraget har varit mycket viktigt för att de ska kunna inleda och genomföra försöksverksamheten. De framhåller också att bidraget har varit en förutsättning för att täcka kostnader för personal, ersättning till företag, inköp av material och organisation av undervisningen. Vad gäller huvudmännens negativa erfarenheter så handlar dessa främst om att eleverna i försöksverksamheten varit skoltrötta, att det varit svårt att hitta lärlingsplatser och att utbildningen krävt mycket resurser. Tre positiva erfarenheter som huvudmännen lyf- ter fram är att utbildningen innefattar ett samarbete mellan skolan och arbetslivet, att anställningsbarheten ökar och att eleverna ut- vecklas. I försöksverksamhetens första läsår 2008/09 avbröt cirka 15 pro- cent av eleverna sina lärlingsstudier. Det är färre elever under läs- /10 som har avbrutit, av eleverna som gick i försöksverksamheten fanns inte längre kvar . kommer att fort- sätta att undersöka elevströmmarna i försöksverksamheten. I denna PM redogörs för omfattningen av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning och vad huvudmännen har använt statsbidraget till under /10. Försöksverksamheten har pågått och sträcker sig till . I försöksverksamheten ingår ett statligt bidrag till deltagande huvudmän med per elev och läsår. Regeringen har anslagit 2008, 2009 respektive 2010. Statsbidraget regleras i förordningen (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning. har utbetalat totalt till del- tagande huvudmän sedan försöksverksamheten startades . för /09 och för /10. I satsningen med försöksverksamheten finns även ett stats- bidrag för utbildning av handledare på de arbetsplatser som deltar. Detta regleras i förordningen (2008:756) om statsbidrag för hand- ledarutbildning. Statsbidraget till handledarutbildning omfattar : 2008, 25 miljoner kronor 2009 och 2010. beviljade i statsbidrag för /09. Enligt den uppföljning som gjorde hade 3 190 handledare utbildats och anlitats. För /10 har Skolver- ket fördelat 23 miljoner för att utbilda 6 553 handlare. följer upp hur statsbidraget /10 har använts. /2011 är sista läsåret där elever kan påbörja sin utbildning inom försöksverksamheten. Även vid denna ansök- ningsomgång fanns det ett stort intresse hos huvudmännen att få delta. Samtliga skolhuvudmän som ansökte blev tilldelade plat- ser under förutsättning att det bland annat etablerats lärlingsråd och att detta kunde redovisas. Dock fick de huvudmän som ansökt om fler än 23 platser beviljat ett färre antal. fördelar statsbidrag en gång per termin efter att huvud- männen inkommit med en rekvisition över antalet deltagande ele- ver i försöksverksamheten. Utöver detta genomför varje läsår en uppföljning avseende hur bidraget har använts. Uppgif- terna som ligger till grund för denna uppföljning har samlats in när huvudmannen har rekvirerat statsbidrag och vid uppföljning /10. Enligt förordning (2007:1349) om försöksverksamhet med gymnasial lärlingsutbildning är huvudmannen skyldig att redovisa vad statsbidraget har använts till. I uppföljningsblan- kett finns sex förtryckta kostnadsslag som innehåller flera under- kategorier som statsbidraget kan ha använts till samt utrymme för huvudmannen att beskriva andra kostnader som bidraget kan ha använts till. De förtryckta kostnadsslagen i uppföljningen är base- rade på de vanligast förekommande svaren i föregående års upp- följning. Huvudmän som har redovisat högre eller lägre kostnader i jämförelse med tilldelat bidrag har fått möjlighet att inkomma med en reviderad uppföljning. Huvudmännen har redovisat hur de har använt bidraget per årskurs (beslutsomgång). deltog 157 huvudmän i försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning och med totalt 7 135 elever och deltog 159 huvudmän med 6 914 elever. Föregående läsår 2008/09 deltog 135 huvudmän i försöksverksamheten med gymna- sial lärlingsutbildning och med totalt 3 609 elever. I tabell 2.1 redo- visas antalet elever i försöksverksamheten /10 och hur mycket statsbidrag som har betalats ut. Tabell 2.1 Antal elever i försöksverksamheten /10 fördelade efter huvudmannaskap Antal elever ht 2009 Antal elever vt 2010 Antal skolor vt 2010 * ht 09 deltog sammanlagt 157 huvudmän i försöksverksamheten Tabell 2.1 visar fördelning efter huvudman /10; 134 kommunala, 24 fristående och 3 landsting. Nästan hälften av lan- dets kommunala skolhuvudmän deltog med totalt 2815 elever i för- söksverksamheten. Trots att betydligt färre fristående huvudmän deltar i försöksverksamheten är antalet elever i fristående skolor fler än i kommunala skolor. Andelen elever i fristående skolor i för- söksverksamheten utgör av samtliga elever i fristående gymnasieskolor medan andelen elever i kommunala skolor i försöksverksamheten utgör av det totala elevunderlaget.1 Antal elever /10 Försöksverksamheten är representerad inom gymnasieskolans samtliga yrkesförberedande utbildningar. I försöksverksamheten /10 deltar flest elever i utbildningarna bygg, fordon, 1 Enligt offentliga statistik /10 gick 305 367 elever i kommunala gymnasieskolor och 85 510 elever i fristående. handels och administration, hantverk, och energi. Tabell 2.2 och 2.3 innehåller antal elever /10 fördelat på kön, utbildning och årskurs. Tabell 2.2 Antal elever fördelade efter kön och utbildningar inom när- liggande program i försöksverksamheten . Andel (%) Andel (%) Byggprogrammet (BP) Fordonsprogrammet (FP) Handels och administration (HP) Hantverk (HV) Energi (EN) Industri (IP) El (EC) Omvårdnad (OP) Barn och Fritid (BF) Naturbruk (NP) Hotell- och Restaurang (HR) Livsmedel (LP) Medie (MP) *Utbildningarna är specialutformade och har inte gått att härleda till ett närliggande program Tabell 2.2 visar antalet elever som gick i årskurs 2 . Majoriteten av eleverna i försöksverksamheten är män och i läsår 2 är andelen män . Könsskillnader finns i flera av gymnasieskolans yrkesförberedande utbildningar och samma mönster återfinns inom försöksverksamheten. I utbildningar inom el, energi, och industri dominerar manliga elever i båda åren i för- söksverksamheten. Inom dessa utbildningar är andelen män . Tabell 2.2 visar att andelen kvinnor i årskurs 2 är högst på omvårdnads-, barn- och fritid samt naturbruksutbildningar. I årskurs 2 är naturbruk den utbildning i försöksverksamheten där andelen kvinnor är störst. Hotell och restaurang är den utbildning i 2 Elever som påbörjat sin utbildning i beslutsomgång /09 gick normalt årskurs 2 men drygt 100 elever i tabell 2.2 gick i årskurs 3. Dessa elever har startat i försöksverksamheten direkt i årskurs 2 men hör till beslutsomgång /09. försöksverksamheten där könsfördelningen är jämnast. I årskurs 1 är andelen kvinnor och i årskurs 2 är andelen kvinnor . Tabell 2.3 visar vilka utbildningar som eleverna i årskurs 1 i för- söksverksamheten gick , den totala andelen kvinnor var . Andelen kvinnor är störst i omvårdnad () detta kan jämföras med att andelen kvinnor i nationella omvård- nadsprogrammet är . Könsskillnaderna skiljer sig åt mellan åren inom vissa utbildningar. Till exempel är könsfördel- ningen i fordonsutbildning något jämnare i årskurs 1, där andelen kvinnor är jämfört i årskurs 2. I tabell 2.3 framgår också att andelen män som gick en naturbruksutbild- ning är dubbelt så hög i årskurs 1 jämfört med andelen män i årskurs 2. Vidare framgår att andelen kvinnor är högre i årskurs 1 i utbildningarna hantverk, hotell och restaurang i jämförelse med årskurs 2. Tabell 2.3 Antal elever fördelade efter kön och närliggande program inom försöksverksamheten i . Andel (%) Andel (%) Bygg (BP) Fordonsprogrammet (FP) Handels och administration (HP) Hantverk (HV) Energi (EN) El (EC) Industri (IP) Omvårdnad (OP) Naturbruk (NP) Hotell- och Restaurang (HR) Barn & Fritid (BF) Livsmedel (LP) Medie (MP) *Utbildningar är specialutformade och har inte gått att härleda till närliggande program 3 Elever som påbörjat sin utbildning /10 går normalt årskurs 1 men drygt 150 elever i tabell 2.3 gick i årskurs 2 eller 3. Dessa elever har startat i försöksverksamheten direkt i årskurs 2 eller i årskurs 3 men hör till beslutsomgång /10. deltog cirka 3 600 elever i årskurs 1 i försöksverksam- heten och i uppföljningen /09 kunde det konstateras att av eleverna som börjat i försöksverksamheten hade avslutat sina lärlingsstudier. visar rekvisitionerna att cirka 550 elever inte längre finns kvar i försöks- verksamhetens årskurs 2. Det innebär att ytter- ligare har avbrutit sina lärlingsstudier inom försöksverksamheten. kommer att undersöka avhoppsströmmarna för båda årskurserna närmre . gick 3 931 elever i årskurs 1 i försöksverksamheten och vid rekvisitionstillfället deltog totalt 3853 elever i årskurs 1. En viss elevrörlighet har skett mellan /10, det vill säga elever har både tillkommit och avbrutit sina studier i försöksverksamheten. av eleverna i års- kurs 1 har avbrutit försöksverksamheten . Dessa elever kan ha börjat ett annat gymnasieprogram eller helt avbrutit sina gymnasiestudier. Motsvarande siffra för elever i årskurs 1 var . 3.Användning av bidraget /10 /10 har fördelat totalt 175,6 miljoner kro- nor i statsbidrag till huvudmän som deltar i försöksverksamheten. har fördelats till 3 landsting och 134 kommu- nala huvudmän. Därtill har fördelats till 24 fristående huvudmän. Diagram 3.1 och 3.2 visar kommunala respektive fristående huvudmäns användning av statsbidraget läs- /10. Diagram 3.1 Kommuner och landsting användning av statsbidraget /10. Redovisas i procent. Diagram 3.1 består av följande sex kostnadsslag: skolpersonals- kostnader, elevkostnader, företagskostnader, administrationskost- nader, handledarutbildningskostnader, övriga kostnader och ej redovisat. I bilaga 1 redovisas vad kostnadsslagen baseras på. Huvudmännens uppföljningar visar att nästan hälften av det totala statsbidraget har använts till kostnader för huvudmännens skolpersonal. Den största kostnaden inom kategorin skolpersonal är karaktärsämneslärare, den näst största andelen är övrig skolper- sonal. Övrig skolpersonal avser vanligtvis kostnader för en lärlings- samordnare. Diagram 3.1 visar att elevkostnader är det näst största kostnadsslaget, . De tre största kostnaderna inom elev- kostnader är externa kurser till elever, ersättning för elevers mat och elevdatorer. Exempel på externa kurser som huvudmannen har köpt in är Heta arbeten och Ställningsbyggnad. av det totala bidraget har använts till att ersätta företag som har tagit emot elever som genomför sin arbetsplats- förlagda utbildning hos dem. Knappt hälften av huvudmännen har använt en del av bidraget till att ersätta företag. använt hela bidraget till att ersätta företag. Det framgår i uppfölj- ningarna att ersättningen till företagen har använts på olika sätt. I vissa fall går det till elevens utrustningar, verktyg, i andra fall går det direkt till företaget. Vissa huvudmän har lämnat ersättning till endast ett av flera företag medan andra har lämnat till samtliga företag som har tagit emot elever. /09 var motsvarande siffra för företagskostnader och det var då 36 av 115 huvudmän som gav en ersättning till företag. 17 huvudmän har inte redovisat hela det tilldelade bidraget. Det oredovisade bidraget utgör i diagram 3.1. Huvudmän- nen har vid uppföljningen ännu inte använt hela bidraget. av statsbidraget har redovisats under kostnadsslaget övriga kostnader. Majoriteten av huvudmännen har elever både i årskurs 1 och 2 i försöksverksamheten. Det förekommer dock inte några större skillnader vad gäller användningen av bidraget för elever i årskurs 1 respektive årskurs 2. Den största avvikelsen är att huvudmännen har redovisat att de har använt till skolpersonalskostna- der till årskurs till årskurs 1. Vid en jämförelse av hur huvudmännen använde bidraget /09 och /10 kan konstateras att under /10 har huvudmännen använt något större andel av bidraget till företagskostnader och elevkostnader. Andel av bidraget som har gått till företagskostnader har ökat och till elevkostnader har en ökning med 10 procentenheter4 skett. Sam- tidigt har det skett en minskning för handledarutbildningskostnader /10. 4 I uppföljningen /09 fanns kostnadsslagen elevkostnad och utbildnings- kostnader, i årets uppföljning 2009/10 finns enbart elevkostnader. Jämförelsen har gjorts genom att kostnadsslag elevkostnader och utbildningskostnader har slagits ihop. Diagram 3.2 Fristående huvudmäns användning av bidraget /10. Redovisas i procent. Diagram 3.2 visar vad de fristående huvudmännen har använt stats- bidraget till under /10. Huvudmännens svar har sam- manställts i sex kostnadsslag. Samtliga underkategorier till kost- nadsslagen som bidraget har använts till redovisas i bilaga 2. Den största andelen av det totala statsbidraget har fristående huvudmän använt till skolpersonalskostnader, . De två vanligaste kostnaderna som har redovisats inom skolpersonal är löner till karaktärsämneslärare och kärnämneslärare. av det totala bidraget har fristående huvudmän använt till kostnader för elevkostnader. De tre vanligaste utgifterna som utgör kostnads- slaget elevkostnader är: externa kurser till elever, arbetsmaterial och resekostnader. När det gäller externa kurser är Heta arbeten och Ställningsbyggnad även vanligt förekommande hos de fristående huvudmännen. Den tredje största andelen, , är administrationskost- nader, de tre största administrationskostnaderna är marknads- föring, informationsmaterial och resekostnader för personal. Det bör noteras att när det gäller kommunala huvudmän är den tredje största andelen () företagskostnader medan de fristående har använt av bidraget till samma kostnadsslag. av statsbidraget har redovisats under kostnads- slaget övriga kostnader. Det är inga större skillnader mellan hur fristående huvudmän har använt det totala bidraget för alla elever och hur de har använt statsbidraget per årskurs. De största skillnaderna som finns när man jämför huvudmännens redovisning per årskurs är skolperso- nalkostnader, har använts till skolpersonalkostnader för årskurs för årskurs 2. Vidare när det gäller admi- nistrationskostnader har använts till årskurs 2 medan har använts till årskurs 1. Vid en jämförelse av hur fristående huvudmän använt stats- bidraget under /10 mot /09 finns vissa skillnader. En förklaring är att huvudmannen utbildning AB:s statsbidrag utgör av diagram 3.2 och Baggium utbildning AB har använt bidraget annorlunda /10. För /10 har Baggium Utbildning inte redo- visat att bidraget har använts till kostnadsslag som internationalise- ring, kompetensutveckling, utveckla och fördjupa formerna för APU som i föregående års uppföljning. I uppföljningen har huvudmännen tillfrågats i en öppen fråga om deras upplevda positiva och negativa erfarenheter av försöksverk- samheten. Huvudmännens svar har kategoriserats i sju svarsområ- den och dessa redovisas i tabell 4.1 och tabell 4.2. 157 huvudmän har beskrivit positiva erfarenheter av försöksverk- samheten. Det är relativt vanligt att huvudmännen beskriver flera olika positiva erfarenheter. Nästan hälften av huvudmännen kon- staterar att det är positivt att lärlingsutbildningen innebär ett sam- arbete mellan skola och arbetsliv. Flera huvudmän redovisar olika erfarenheter som rör elevens utveckling. Till exempel har 39 huvud- män svarat att de upplever att eleven trivs med utbildningen och/eller att eleven växer och mognar. Ungefär lika många huvud- män uppger att de anser att elevens anställningsbarhet ökar med lärlingsutbildning. 28 huvudmän påpekar det positiva med balans mellan teori och praktik, en huvudman skriver följande: Lärlingsutbildningen ger eleverna en hög grad av motivation genom att eleverna ser nyttan mellan teori och praktik. Tabell 4.1 Vad har ni för positiva erfarenheter av försöksverksamheten med gymnasial lärlingsutbildning? Samarbete skola/arbetsliv Eleverna trivs och mognar snabbt Bra alternativ för elever som är skoltrötta/mer praktiskt lagda Bra balans mellan teori och praktisk Huvudmännen anser att det mest positiva med lärlingsutbildningen innebär ett samarbete mellan skola och arbetsliv. Ett betydligt bättre samarbete mellan skolan och näringslivet, vilket medfört att lärlingsutbildning håller på att bli ett känt begrepp hos företagare, elever och föräldrar i . Eleverna blir mer moti- verade både när det gäller kärnämnen liksom karaktär pga. att de varvar studier med arbete, företag varannan skola. Flexiblare system och tillgång till ny teknik, Möjlighet att utbilda elever inom i stort sätt alla inriktningar på programmen samt inom udda yrken som näringslivet har behov av...(huvudman) Andra positiva aspekter som huvudmännen har angett är att lär- lingsutbildning passar för elever som är skoltrötta, att utbildningen innebär en breddning av gymnasieskolan samt att lärlingsutbild- ningen utvecklas genom samarbete med arbetslivet. Vi har haft oroligt positiv respons på lärlingsförsöket. Många elever som både trivs oerhört på sina lärlingsplatser (och även inom den skolförlagda delen) samt många som fått sommarjobb inom sitt lär- lingsföretag. Vi har även tagit emot många elever som utan lärlingsför- söket troligtvis inte hade klarat sina studier vid ett gymnasieprogram.