sou · GYB352 · 2010-08-03 00:00:00 — och könsskillnader i skolresultat Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors från Delegationen för jämställdhet i skolan SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Flickor har bättre betyg än pojkar i den svenska skolan. Så är fallet även i en rad jämförbara länder. Vilka är orsakerna till att flickor har bättre betyg än pojkar? Denna rapport är ett diskussionsunderlag om biologiska faktorer och orsaker till könsskillnader i skolresultat. Rapporten är skriven av , som är professor i integrativ medicin vid , . I anslutning till denna rapport publiceras även kunskapsöversikten Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker (SOU 2010:51), av professor . Sistnämnda rapport har publicerats i en tidigare version, som bilaga 3 till vårt delbetänkande Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? (SOU 2009:64). Frågorna om könets betydelse för prestationsskillnader är en fråga som sysselsatt människosläktet sedan urminnes tider, och det är säkert en fråga som kommer att sysselsätta kommande generationer. diskussionsunderlag ger oss nyttig kunskap inom ett område där forskningen går snabbt och kunskapsläget ständigt förändras. Min förhoppning är att rapporten ska bidra till förståelsen av de komplexa orsakerna till könsskillnaderna i skolprestationer. Denna rapport ingår i en serie av forskarrapporter från DEJA. Syftet med DEJA:s forskarrapporter är att bidra med ny kunskap samt sammanställa och sprida kunskap och därigenom stimulera diskussionen om jämställdhet och genus i skolan. Författarna står själva för innehållet i rapporterna. Ytterligare information om vår delegation finns på webbplatsen . DEJA – Delegationen för jämställdhet i skolan (U 2008:08) I DEJA:s rapportserie har tidigare publicerats: IKvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia (SOU 2010:10) IIKvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap (SOU 2010:33) IIIKunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009 (SOU 2010:35) Svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. En bibliografi (SOU 2010:36) VKönsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker (SOU 2010:51) Skillnader mellan pojkar och flickor?.............................. Skillnader baserade på hormonella influenser ........................ 2.2.1 Adrenogenitalt syndrom .............................................. 2.3Skillnader i hjärnans normala utveckling mellan pojkar 2.3.1 Hur ska man förstå enskilda områdens olikheter i Arv och miljö ............................................................. Dominerande utvecklingteorier och biologi .......................... Kognitiva domänspecifika skillnader mellan könen ........ Emotionell reglering och motivation...................................... Aggressivitet och våldsutövning .................................. Kommentar och spekulation ................................................... Det går bättre för flickor i skolan än för pojkar, men än så länge slår dessa skillnader inte igenom i livet. Med en tydlig minskning av pojkars andel på högskoleutbildningar med hög konkurrens och med ökande dominans av pojkar bland dem som inte fullgör med fullständiga betyg finns det anledning att belysa skillnaderna i skolprestationer mellan könen. En förutsättning för att sätta in effektiva åtgärder för att skolan skall kunna minska skillnaderna mellan könen är att ha en adekvat förklaringsmodell till varför skillnaderna uppkommer. Det är inte så enkelt att det rör sig om biologiska faktorer eller omgivningsfaktorer för att förklara skillnader mellan i utvecklingen hos olika individer. Det är inte heller så enkelt att det rör sig om arv adderat med miljöpåverkan. Det ser alltmer ut som om biologiska faktorer gånger omgivningsfaktorer är det sätt man ska förstå hjärnans utveckling och därmed individens utveckling (Rutter, Moffitt, & Caspi, 2006). Figur 1 Det är i individens anpassning som man kan avläsa sambandet mellan arv och miljö. Generna saknar mening utan en miljö att uttrycka dem i och inga uttryck kommer till stånd för individen utan gener. Skolan representerar samhällets systematiska insats för att möjliggöra att varje individ når sin fulla potential trots skillnader i sociala och biologiska förutsättningar. är skolan också en viktig förmedlare av värderingar. Under har samhällets formulering av vilka värderingar som ska ligga i centrum varierat och speglats i läroplanerna. LGR 69 medförde borttagande av betyg i ordning och uppförande. Det avspeglade den tidens misstro mot föregående perioders skoluppdrag som hade en uttalad inriktning mot fostran av medborgarna. LPO 94 medför en viss återgång till att ange ett ökat socialiseringstryck: Skolan har en viktig uppgift när det gäller att förmedla och hos eleverna förankra de grundläggande värden som vårt samhällsliv vilar på. Människolivets okränkbarhet, individens frihet och integritet, alla människors lika värde, jämställdhet mellan kvinnor och män samt solidaritet med svaga och utsatta är de värden som skolan skall gestalta och förmedla. Främsta metod anges vara: Skolan skall sträva efter att varje elev utvecklar nykenhet och lust att lära. Kunskapskraven är ställda på en annan nivå även om portalparagrafen anger färdighet inom svenska språket som topp: Skolan ansvarar för att varje elev efter genomgången grundskola behärskar det svenska språket och kan lyssna och läsa aktivt och uttrycka idéer och tankar i tal och skrift. Alla ovanstående citat kan ställas mot att det finns olikheter mellan barnen som kommer till skolan. Olikheterna ligger i biologiska skillnader men också i skillnader avseende t.ex. socioekonomiska faktorer. Skillnader kan hanteras på olika sätt men hanteringen bör alltid vara relaterad till hur man förstår orsaken till de skillnader som observeras. Skillnader i begåvning hanteras binärt med en nedre gräns som leder till särskolan men i övrigt noteras ingen klar hållning hur skillnader skall förstås. Skillnaden mellan pojkar och flickor i skolan har alltmer hanterats ur perspektivet där männens framträdande plats i samhället skall minskas genom en jämlik uppfostran och värderingspåverkan redan i skolan. Den strömningen har varit i allt väsentligt befriad från informationen att pojkarna är klart efter flickorna vad avser skolprestation. Denna genomgång syftar till att problematisera avsaknaden av biologisk förståelse som en del av den skillnad som skolan observerar vad gäller pojkars och flickors prestation. En kort genomgång på detta område kan inte ha ambitionen att vara heltäckande. Däremot kan den användas för att peka på ett antal faktorer som behöver övervägas för att förstå den komplexa bakgrunden till att pojkar och flickor får olika skolresultat i den svenska skolan. 1 Skillnader mellan pojkar och flickor? I skolan lärs barnen om det positiva värdet av olikheter. Det betonas hur samhällssystemen måste byggas för att tillåta skillnader. Däremot är kunskapen och bejakandet av skillnaden i skolarbetet mellan pojkar och flickor mindre betonat. Skolan agerar enhetligt och pojkar och flickor skall anpassa sig till den på samma sätt utifrån synsättet att den biologiska åldern utgör det bästa måttet på hur långt nervsystemets mognad har nått. har det visat att detta sätt att organisera skolan år har gett upphov till gruppskillnader baserat på kön där flickorna ligger avsevärt över pojkarnas prestationer. Dessutom har denna skillnad mellan könen tilltagit. Skillnader i skolprestation baserat på socioekonomiska skillnader finns tydligt klarlagda och det finns olika metoder för att motverka detta. Resurstilldelning kan ökas till skolor med högre behov och medvetande om denna fråga hos den pedagogiska personalen kan användas för att möta problemet på individnivå. Medan påvisandet att det föreligger skillnader baserat på sociokulturellt ursprung är okontroversiellt föreligger ingen konsensus om hur de ska mötas. Ett viktigt övervägande är att det finns en möjlig interaktion mellan socioekonomisk utsatthet och effekter av könsskillnader i skolprestation, dvs. inte bara additiva effekter utan också multiplikativa effekter. Den direkta analysen finns inte gjord men t.ex. självupplevd psykisk hälsa har visat sig ha effekter på t.ex. det inflammatoriska systemet vilket har känd påverkan på hjärnans biologiska mognadsprocess. Skillnader gavs förr ofta en förklaring som har en biologisk deterministisk prägel. Det är naturligt att pojkar resp. Det är naturligt att flickor antyder att vi kan uppfostra eller skola hur mycket vi vill men naturen kommer ändå få rätt till slut. förenklad syn ger inte en korrekt förståelse av individens utveckling. Det genetiska arvet innehåller koden för individens utveckling. Det betyder att små skillnader som sätter in tidigt på ett avgörande sätt påverkar hur individens anpassning till omvärlden tar sig ut. Den historiska belastningen på genetikens område ligger fortfarande som ett täcke över diskussionen. Därför är det viktigt att betona att skillnader som kan hänföras till genetiska associationsstudier är just bara korrelationer mellan förekomsten av en viss sekvens i DNA och en statistiskt ökad förekomst av en viss egenskap eller benägenhet. Det betyder att en genetisk associationsstudie aldrig är bevisande utan just bara påvisar ett statistisk samband. Närliggande med detta finns penetransbegreppet dvs. att man kan vara bärare av en gen vars egenskaper bara är avläsbara hos en del av bärarna (Rutter, 2006). För de flesta är det inte kontroversiellt att det föreligger biologiska skillnader mellan flickor och pojkar. Skillnaderna som kan hänföras är dels de uppenbara skillnaderna som är bundna till könsspecifik anatomisk utveckling men också till effekter av den hormonskillnad som hänger ihop med könsutvecklingen. Det ger skillnader i mognadshastighet, muskelmassa, benstruktur och annat. Skillnaderna är så påtagliga och för flera är mekanismerna så kända att det ter sig som självklarheter att det finns skillnader. Mer kontroversiellt blir det när sambandet mellan arv och beteende diskuteras. Är det så att vårt beteende är genetiskt påverkat? Finns det något mer än bara individuella skillnader, dvs. skillnader på grupper av människor? Svaret är entydigt ja och givet från fler olika vetenskapsgrenar. Kunskapen inom biologisk vetenskap drivs framåt genom att man observerar en korrelation och försöker att framställa en modell som förklarar vilka faktorer som bestämmer modellens funktion. En metod är att leta efter naturliga variationer i förekomsten av den ena faktorn och uppskatta om det finns samvarierande förändringar i den andra faktorn. Exempel på det är t.ex. naturligt förekommande skillnader i könskromosomernas antal och utseende som på olika sätt påverkar utveckling och beteende hos individerna. Man kan också i experimentsyfte under- söka om en förändring i den ena ger en förändring i den andra observerade faktorn. T.ex. kan man manipulera mängden manligt könshormon för att studera effekten på beteendet. Kvinnor och män har 23 kromosompar där ingen skillnad föreligger mellan könen för alla utom könskromosomparet. Kvinnor har två X-kromosomer och män XY. Y-kromosomen bär SRY- genen som är dominant och ger utveckling av testiklar men det är fler gener på Y-kromosomen som påverkar utvecklingen av manliga särdrag. Om SRY delen av Y-kromosomen är skadad utvecklas barnet till en flicka även om XY gener föreligger. Även rubbningar i uppsättningen av könskromosomer som t.ex. individer med XXY(Klinefelters syndrom), XYY, X0 (syndrom) eller SRY bärande X-kromosom kan ge information om genburna egenskaper. Under historiens gång har övertro på enkla förklaringar lett till fastslående av alltför enkla sanningar. T.ex. var det länge en sanning att män med XYY uppsättning var betraktade som våldsamma och brottsbenägna. Men större och noggrannare studier har visat att det inte finns någon överrepresentation för personer med XYY i fängelser om man korrigerade för det faktum att begåvningsnivån påverkas negativt av den genuppsättningen. Risken för att hamna i fängelse var alltså mer associerad med svag begåvning än med genförändingen som sådan. X-kromosomen bär 2 000 gener, dvs. områden som kodar proteiner och därmed egenskaper hos individen. Motsvarande siffra för Y- kromosomen är under 100. Eftersom kvinnor inte har någon Y kan inte den kromosomen bära för individen livsavgörande gener. 2.2Skillnader baserade på hormonella influenser Könshormonerna påverkar beteendet men också hjärnans utveckling. Med SRY-delen av Y-kromosomen hos pojkar följer att pojkars hjärnor utvecklas under ett högre inflytande av testosteron än flickors hjärnor. Det spelar alltså roll i vilken hormonell miljö som hjärnan utvecklas. Påverkan på utvecklingen av hjärnan och kommande könsidentitet har tillskrivits exposition för könshormoner Den känsliga perioden för manliga könshormon och därmed utveckling av manlig könsidentitet ligger tidigare än perioden med motsvarande känslighet för kvinnliga hormon (Fitch & Denenberg, 1998). Hjärnans form påverkas också av hormoner. Hjärnbalken (corpus callosum) är systematiskt skild i storlek mellan män och kvinnor. Det är i sammanhanget viktigt att påpeka att skillnad i form inte säkert har en tydlig skillnad i funktion. Hormoninverkan på hjärnan sker enligt formeln: utvecklingshastighet x hormonpåverkan Det betyder att under de tidiga faser i livet som hjärnan eller delar av hjärnan utvecklas snabbt ger det stor påverkan medan om hormonpåverkan kommer senare blir det tydligt att påverkan blir mindre. Därför kan blygsamma förändringar i hormonmiljön under fosterlivet vara viktiga för den individuella utvecklingen och ge upphov till könsskilda beteendemönster som man inte ser om hormonpåverkan kommer senare i livet (, Zehr, Salas- , & Sisk, 2009). Likaså finns det kliniska data som visar att andra ännu inte klarlagda biologiska faktorer spelar roll för hjärnans könsspecifika utveckling (Gooren & Kruijver, 2002). Här ska påpekas att i livet som hormonläget i kroppen är som mest åtskilt så pågår mognaden som mest i språksystemets och motorikens strukturer i hjärnan (Sowell et al., 2004). I sammanhanget kan påpekas att social påverkan har samma mönster att tidiga skillnader tenderar att bli starkare uttryckta än senare påverkan. Det har kunnat visas genom en smart användning av tvillingstudier där ju generna är desamma och man kan uppskatta med hög precision hur t.ex. olikheter i tidigt emotionellt bemötande resulterar i beteendeproblematik (Caspi et al., 2004). Adrenogenitalt syndrom kommer av en ämnesomsättningsrubbning i binjurarna och medför en påverkan av nivån av könshormoner på kroppen och hjärnan under fosterlivet. Syndromet uppkommer som en följd av en hormonell rubbning som gör att kroppen producerar alltför mycket av manliga könshormoner. Förutom den välkända effekten på den sexuella identitetsutvecklingen inklusive könsorganens utveckling finns flera intressanta utvecklingspsykologiska fynd. Bland annat har det påvisats att systematiska skillnader finns i olika kognitiva domäner som t.ex. spatial förmåga. I en nyligen publicerad studie visades att flickor vars hjärnor hade uttalad exposition för bl.a. testosteron presterade på samma nivå som män i ett test för rumsmässig orientering (Mueller et al., 2008). Beteendepsykologiska studier har visat att dessa flickor uppvisar en rikligare mängd typiska pojkbeteenden (et al ). Ett experiment har gjorts där flickor med adrenogenitalt syndrom fick välja mellan tre klasser (Pojk, neutral, Flick) av leksaker spontant uppvisade väsentligt högre frekvens av att välja pojkleksaker. Dessutom visade spontanlek också mer pojkaktiga mönster. Tilläggas skall att dessa flickor uppfostrats med intentionen att växa upp som flickor, dvs. det fanns i vart fall ingen anledning att anta att miljöpåverkan från familj/omgivning skulle kunna vara grunden för skillnaden. har konfirmerats att även utan genförändringar så leder exposition med testosteron under graviditeten till liknande förändringar (Auyeung et al., 2009). Slutsatsen blir att könsstereotypa beteenden har sitt ursprung i arv och miljö, och att modeller som enbart beskriver förekomsten av könsstereotypa beteenden som ett resultat av omgivningens påverkan helt enkelt inte är korrekta. 2.3Skillnader i hjärnans normala utveckling mellan pojkar och flickor Pojkars och flickors hjärnor är inte identiska och de utvecklas i olika takt. I vuxen ålder är mäns hjärnor större än kvinnors vilket har varit känt . Medan kvinnors hjärnor är som störst i 10– 11-årsåldern är pojkars störst i 14–15-årsåldern. Den begynnande minskningen av hjärnans storlek är ett tecken på mognad och bortsortering av alla de kontakter som inte visat sig behövas för individen. Pojkars senare topp för hjärnans storlek bör ses i ljuset av psykologins beskrivningar av pojkars senare mognad. Hjärnans vita substans, dvs. alla trådar med isolering i hjärnan utvecklas åtminstone fram . Utvecklingen är kraftig under tidig pubertet och flickornas topp kommer före pojkarnas (Lenroot et al., 2007). Det finns alltså robusta biologiska data som går hand i hand med observationsdata som talar om pojkars senare mognad till vuxenhet. 2.3.1Hur ska man förstå enskilda områdens olikheter i hjärnan? Vetenskapsområdet är förhållandevis ungt och enhetliga data saknas. En kategori skillnader är lätta att förstå i ett funktionellt perspektiv nämligen de skillnader som berör områden för styrning av individens könshormoner i t.ex. hypothalamus. Andra formskillnader är påvisade utan att man direkt kan förstå den evolutionsmässiga drivkraften. Hjärnbalken som förbinder höger och vänster hjärnhalva är till exempel större hos kvinnor. Någon egentlig förklaring eller teori som vunnit större acceptans finns inte för det fyndet. Funktionellt ger den större hjärnbalken också upphov till funktionella skillnader i förbindelsen mellan höger och vänster hjärnhalva (Schmithorst & , 2007) dock utan att man kan förklara betydelsen av fyndet. Skillnaden i storlek och form verkar uppkomma tidigt varför könshormoner möjligen spelar roll för detta (et al., 2004). Andra skillnader har mera att göra med funktion som t.ex. att språksystemet i hjärnan uppvisar mindre uttalad specialisering till vänster hjärnhalva hos flickor än hos pojkar. Våra data har visat att sådana skillnader i hjärnans funktionella och strukturella organisation uppvisar en interaktion med miljön. Om man inte exponerats för formell skolgång med läs och skrivinlärning utvecklar sig flera av språksystemen i hjärnan på ett helt annorlunda sätt (, , , , & , 2007). 3 Arv och miljö Flickor träder tidigare in i puberteten än pojkar. Möjligen har denna skillnad förstärks (Diet och andra miljöfaktorer ligger möjligen bakom denna ökade skillnad). Det finns bra data som pekar på en sjunkande ålder för flickors inträde i puberteten med (Aksglaede, Sorensen, , Skakkebaek, & Juul, 2009). I samband med puberteten förändras barnens mönster i beteende och sociala interaktioner. Hjärnans utveckling påverkas och flera områden har receptorer för t.ex. androgener (manligt könshormonsinflytande). En ökad användning av anabola steroider i åldersgruppen har förtydligat vad androgent inflytande medför på beteendet och hjärnans utveckling (Sato, , Sisk, & , 2008). Normbrytande beteende (våldsutövning, antisocialt beteende, bristande anpassning till sociala regler) är associerat med höga nivåer av testosteron under puberteten (Sato et al., 2008). Likaså finns experiment som visar hur uttryck för sociala strategier för att utrycka dominans är kopplade till testosteronnivåer hos individer (Burnham, 2007). är det visat att könshormonspåverkan senare i livet när hjärnan är mera färdigutvecklad i väsentligt mindre grad leder till betoning av könsstereotypa manliga beteenden som t.ex. risktagande, våldsutövning eller liknande (Burnham, 2007). Det understryker modellen för interaktion mellan arv/biologisk utveckling och miljö där hjärnan är väsentligt mer känslig för hormonpåverkan än senare i livet. En dominerande förändring inom beteendegenetikens fält är den som alltmer övertygande visar att arv och miljö uppvisar en interaktion. Det kan visas inom ramen för epidemiologiska studier där man kan avläsa hur samma genuppsättning ger olika effekter på beteende beroende på miljöfaktorer. Ett särdeles intressant fynd utgör effekten av tidigt trauma och senare psykiatrisk sjuklighet. Caspi och medarbetare (et al., 2003) visade att bärare av en viss genuppsättning predisponerar för befolkningen som helhet ökad förekomst av depression. De lyckades dela upp riskfaktorn baserat på om individen varit utsatt för svår stress/trauma eller inte. Det visade sig att riskfaktorns förklaring nästan i sin helhet fanns i interaktionen mellan trauma och gen. Att ha genen utan livstrauma påverkade inte risken för att senare utveckla depression. Området epigenetik är ett lovande forskningsområde där möjliga biologiska mekanismer bakom arv-miljöinteraktion börjar klargöras. Mekanismer finns beskrivna där emotionellt beteende påverkas avsevärt av tidig exposition för maternell omvårdnad och att skillnaden motsvaras av en förändrad status via fosforylering av vissa molekyler som reglerar funktionen i genuttrycket (, Gallou-Kabani, & , 2008). Man har alltså visat hur t.ex. ett trauma kan medföra ett stresspåslag som är så kraftigt att det stänger av vissa genuttryck (Weaver et al., 2004). utom att tidiga förändringar kan reverseras via intervention men också att om intervention uteblir kan t.ex. ett stressbeteende ärvas med en ny mekanism som inte är baserad på förändring av genuppsättningen utan på den stabila beteendeförändring som skett via epigenetisk påverkan som i sin tur ger påverkan på barnets genuttryck. Epigenetikens fynd ger en viktig bakgrund till att förstå den epidemi av psykisk ohälsa (ångest och depression) som drabbar flickor väsentligt mer än pojkar i 15–17-årsåldern (se nedan). 3.3Dominerande utvecklingteorier och biologi De utvecklingsteorier som dominerar inom det pedagogiska området är alla i princip så oprecisa att de inte motsäger ett biologiskt inflytande för observerade skillnader mellan pojkar och flickors skolresultat. saknas genomgående en problematisering av betydelsen av utvecklingsskillnader vilket gör att begreppsutvecklingen inom området inte varit god. Fyndet att prenatal exposition av t.ex. könshormon påverkar spontant lekbeteende på ett stereotypt sätt utmanar i sig Piagets grundsatser om att bara det man exponerats för leder till inlärning och påverkan av preferenser. Fynden är mer i linje med idéer om att tidigare inkodning används i selektionen av ny kunskap och att social miljö har effekter men inte är allenarådande. Behaviorismens idéer (och ) hade fördelen att man införde naturvetenskapens principer för att studera beteende och inlärning. underskattades centrala delar av det som redan på den tiden var känt om sambandet mellan genetik och beteende. har dynamisk systemteori fått en framträdande roll. Fördelen med den teoribildningen är att den medger icke linjära fenomen i utvecklingen av individens psyke (, 2000). Det betyder att en liten påverkan i ett utvecklingsförlopp kan driva en utvecklingskurva i en helt annan riktning än den annars skulle tagit. Teoribildningen medger test av den vetenskapliga modellen för barnens utveckling genom systematiska interventioner. 4Kognitiva domänspecifika skillnader mellan könen Det betonas att skillnader bör ses som en produkt av arv och miljö.