sou · GYB328 · 2010-04-29 00:00:00 — Mångfald bör ses som en kvalitetsfråga på så sätt att om utbildningsanordnarna har en medvetenhet om mångfaldsfrågor påverkar detta utbildningarnas innehåll och utformning på ett positivt sätt. Omvänt utgör brist på mångfald ett kvalitetsproblem. Den könsmässiga snedfördelningen inom vissa utbildningar är ett exempel på detta. Teknikdelegationen förespråkar därför att mångfald ses som en kvalitetsfråga som ska beaktas vid utvärdering av högre utbildning. (fastställande av kriterier för kvalitetsgranskning samt genomförande). 9.9Mängden utbildningsprogram i högskolan Teknikdelegationen konstaterar att utbudet på högskoleutbildningar inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT är mycket stort vilket inte gynnar ett val av utbildning inom områdena. Teknikdelegationen förespråkar därför att högskolorna enas om en minskning av antalet nybörjaringångar i syfte att skapa större överskådlighet. 10Konsekvenser av utredningens förslag Varken de förslag som Teknikdelegationen lägger fram i kapitel 8 eller de ställningstaganden som delegationen gör i kapitel 9 medför behov av författningsförändringar. Istället har delegationen medvetet valt att relatera till redan pågående, finansierade reformprocesser. Delegationens utåtriktade uppdrag skiljer sig också väsentligt från de utredningar som har ett uttalat åliggande att föreslå nya eller ändrade regler och redovisa därpå följande konsekvenser. Eftersom de förslag som delegationen presenterar i kapitel 8 har ekonomiska konsekvenser för staten enligt 14 § kommittéförordningen (1998:1474) har delegationen ändå valt att redovisa dessa separat enligt nedan. Det totala resursbehovet för att genomföra delegationens förslag över perioden –2015 beräknas till (se tabell). Konsekvenser av utredningens förslag SOU 2010:28 Rekryteringskampanj för den nya lärarutbildningen Riktad fortbildning för lärare och studie- och yrkesvägledare Förkortad lärarutbildning för ämnessakkunniga Utveckling av undervisningen i skolan Samverkan mellan skola och arbetsliv Övergången mellan skola och högskola Utveckling av undervisningen i högskolan Plattform teknik och naturvetenskap Det innebär ett genomsnittligt resursbehov på , varav närmare två tredjedelar rör kvantitativt omfattande lärarsatsningar. Eftersom delegationen föreslår nya funktioner för styrning och operativ verksamhet (kommission och plattform) har delegationen valt att inte i detta skede göra en detaljerad plan för hur satsningarna bör fördelas mellan åren. Dessa frågor bör beslutas och regleras inom ramen för den strategiska planen. När det gäller de enskilda satsningarna har delegationen gjort följande överväganden: Den beräknade kostnaden på –2015 baseras på finansieringen av det ekonomiska bidrag som Teknik- och naturvetenskapskommunerna får sig tilldelat, men också på administration och på de initiala kostnader som Plattform teknik och naturvetenskap kommer att ha för att bygga upp verksamheten och marknadsföra konceptet. Beräkningen baseras vidare på att andelen kommuner som inom den begränsade tidsperioden ansluter sig successivt ökar till en fjärdedel, dvs. ca 70 kommuner. Förutom de statliga medlen förutsätts att näringsliv/arbetsliv avsätter tid och kunnande till den del som rör samverkan mellan skola och arbetsliv. Delegationen bedömer att den summa som kommunerna får i incitament representerar en rimlig balans mellan att å ena sidan ge frågorna ett särskilt lyft, å andra sidan markera att det fortsatt är Konsekvenser av utredningens förslag kommunernas ansvar att verka för skolutveckling i den reguljära verksamheten och budgeten. Att på detta sätt avsätta statliga stimulansbidrag till kommunerna är något som görs t.ex. inom ramen för MNT-satsning,1 varför detta är en modell som kan användas även i det strategiska arbete som Teknikdelegationen föreslår. Rekryteringskampanj för den nya lärarutbildningen Den beräknade kostnaden på avser att finansiera utåtriktade insatser för att öka intresset för lärarutbildning inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Regeringen har redan aviserat att man vill satsa sammanlagt 19 miljoner på en kampanj riktad mot ungdomar för att marknadsföra den nya lärarutbildningen och väcka ungdomars intresse för läraryrket.2 Delegationen föreslår således att en betydande del av dessa resurser öronmärks för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Riktad fortbildning för lärare och studie- och yrkesvägledare Kostnaden för fortbildningssatsningen på 700 miljoner –2015 baseras på en uppskattning av att antalet lärare och studie- och yrkesvägledare med kompetensbehov inom ämnena motsvarar ca 6 000 helårsstudenter. Detta baseras i sin tur på uppgifter om det totala antalet lärare inom matematik och naturorienterade ämnen (16 127 st.) samt Statskontorets undersökning som visar att av lärarna saknar adekvat utbildning i ämnena. Till detta kommer det stora kompetensutvecklingsbehov i teknikämnet som dessa undersökningar inte berör, och som heller inte fångats upp i nuvarande Lärarlyftet. I beräkningen ingår även kompetensutveckling för studie- och yrkesvägledare. Baserat på kostnaden för det nuvarande Lärarlyftet samt behovet av att stärka incitamenten för skolhuvudmännen att delta i fortbildningssatsningen uppskattar delegationen att en genomsnittlig kostnad på per helårsstudent är rimlig. Såväl anslaget för fortbildning av lärare och förskolepersonal som anslaget för utveckling 2009/10:1, Utgiftsområde 1616, s. 53. 2009/10:1, Utgiftsområde 1616, s. 46. Konsekvenser av utredningens förslag av skolväsende, förskoleverksamhet och skolbarnomsorg är möjliga finansieringskällor.3 Förkortad lärarutbildning för ämnessakkunniga Den beräknade kostnaden för en särskild förkortad lärarutbildningssatsning på –2015 baseras på en ambitionsnivå om totalt 1 000 helårsstudenter och en ersättningsnivå på per helårsstudent. Satsningen kan jämföras med insatser som tidigare gjorts för att vidareutbilda obehöriga lärare genom uppdrag till högskolesektorn, vilka har finansierats inom anslaget för särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.4 Utveckling av undervisningen i skolan Kostnaden för satsningen på samordning för att utveckla undervisningen, –2015, ligger utöver de anslag som respektive högskola/huvudman tilldelas för de nationella resurscentrumens verksamhet. I ett första steg bör resurser tilldelas Plattform för teknik och naturvetenskap för att samordna utvecklingen mot en ny och vidgad resurscentrumverksamhet. I ett andra steg, när den nya verksamhetsformen/huvudmannen är beslutad, bör resurserna gå direkt till denna. Den beräknade kostnaden för marknadsföringsinsatser inom ramen för det strategiska arbetet, –2015, är baserad på erfarenheter från arbetet med Den breda linjen, som av de första utvärderingarna att döma har rönt goda resultat. Dessa resurser, vars användning beslutas efter löpande utvärdering, kan förväntas räcka till insatser av den skala och effektivitet som Den breda linjen har uppnått. 2009/10:1, Utgiftsområde 1616, s. 139, 144. 2009/10:1, Utgiftsområde 1616, s. 208. Konsekvenser av utredningens förslag Samverkan mellan skola och arbetsliv Kostnaden för satsningen på samverkan mellan skola och arbetsliv beräknas uppgå till –2015. Beräkningen baseras på det behov som finns för att på nationell nivå möta upp och komplettera den satsning som sannolikt kommer att göra, samt på lärdomar från andra europeiska länders strategiska satsningar. Den beräknade kostnaden för satsningen på samordning för initiativ och projekt, –2015, baserar sig på att resurser avsätts för att skapa olika former av mötesplatser för kunskapsutbyte och för att genomföra utvärderingar. Övergången mellan skola och högskola Kostnaden för att ge stöd till att underlätta övergången mellan skola och högskola beräknas uppgå till –2015. Beräkningen grundar sig på erfarenheter från de insatser som tidigare gjorts på området och som finansierats inom ramen för den MNT-satsning som ansvarar för.5 Utveckling av undervisningen i högskolan Den beräknade kostnaden för stöd till att utveckla undervisningen i högskolan, –2015, baserar sig på en uppskattning av det stimulans- och samordningsbehov som finns på den nationella nivån, utöver det som högskolorna själva beslutar om inom ramen för ordinarie anslag. Plattform teknik och naturvetenskap Kostnaden för den operativa verksamheten Plattform teknik och naturvetenskap beräknas uppgå till –2015. Beräkningen baseras på fyra heltidstjänster och täcker 2009/10:1, Utgiftsområde 1616, s. 53. Konsekvenser av utredningens förslag kostnaden för inrättande och drift inklusive övergripande kommunikationsarbete (men inte särskilda kampanj- och marknadsföringsinsatser). Lämplig finansiering för Plattform teknik och naturvetenskap torde vara anslaget för särskilda utgifter inom universitet och högskolor m.m.6 Detsamma gäller de satsningar som ska samordnas och genomföras av denna operativa funktion (dvs. samliga satsningar utom själva lärarutbildningen och -fortbildningen). En delfinansiering från exempelvis är också motiverad med tanke på det departementsövergripande och innovationsinriktade upplägg som föreslås. Avsikten med de förslag som Teknikdelegationen lägger är att långsiktigt stärka en rad verksamheter av central betydelse för . De kostnader som förslagen innebär för staten handlar i hög grad om omprioriteringar i existerande och planerade utgifter. Satsningarna är formulerade så att de tillsammans utgör en kraftfull men ändå kostnadseffektiv investering. Den långsiktiga utdelningen, i form av högre kompetens inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT i det svenska samhället, kan förväntas väga upp denna initiala investering med råge. Enligt 14–15 §§ i kommittéförordningen ska Teknikdelegationen redovisa de konsekvenser som de lagda förslagen har på kommunernas verksamhet. Det är delegationens bedömning att förslagen inte innebär några kostnadsökningar eller intäktsminskningar för kommunerna, och inte heller några inskränkningar i den kommunala självstyrelsen. Tvärtom anser delegationen att satsningarna, för kommunerna liksom för staten, möjliggör stora framtida vinster i form av höjda kunskapsnivåer och förstärkt näringslivsutveckling. Den föreslagna satsningen på Teknik- och naturvetenskapskommuner är baserad på frivillighet och påverkar därmed inte den kommunala självstyrelsen. För de kommuner som certifieras innebär satsningen en intäktsökning. 2009/10:1, Utgiftsområde 1616, s. 208. Regeringen avser även vårproposition (publicering efter detta betänkandes tryckläggning) föreslå införande av yrkeslegitimation för lärare, där ämnesutbildning tillsammans med kortare pedagogisk komplettering föreslås bli en möjlig ingång. Konsekvenser av utredningens förslag I den föreslagna satsningen på riktad fortbildning för lärare och studie- och yrkesvägledare förväntas kommunerna ta en ledande roll. Eftersom kommunerna har ett arbetsgivaransvar och ett ansvar för att lärarna har den utbildning och de kompetenser som undervisningen kräver, innebär satsningen inte att några nya uppgifter åläggs kommunerna. De höjda ambitionsnivåer som Teknikdelegationen förespråkar kan leda till initiala kostnadsökningar, men detta kompenseras genom den statliga finansiering som görs enligt ovan. 10.3Övriga konsekvenser enligt kommittéförordningen Vidare ska delegationen enligt 15 § i kommittéförordningen ange om förslagen har betydelse för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Det är delegationens bedömning att utredningens förslag enbart har positiva konsekvenser på dessa områden, som överensstämmer med delegationens egna direktiv och slutsatser. , T., Braunerhjelm, P., , U. (2006). Det svenska miraklet i repris? Om den tredje industriella revolutionen, globaliseringen och tillväxten. Arbetsförmedlingen (2009). Arbetsförmedlingen (2009). Arbetsförmedlingen (2010). Var finns jobben? Bedömning och en långsiktig utblick. Arbetsförmedlingen (2010). , A., , M. A., , P-A., , P., Krueger, A. (2005). The Market Comes to Education in : An Evaluation of . (2004). Matematik för fortsatta studier. En kvantitativ undersökning gjord på uppdrag av . Braunerhjelm, P., , C., Svaleryd, H. (2009). Utvecklingskraft och omställningsförmåga – En globaliserad svensk ekonomi. CETIS - i skolan. Ginner, T. (2005). Dags att implementera Teknik i skolan! – ett förslag till insatser för att stärka teknikämnet de kommande fem till tio åren. Kunskapsdriven tillväxt - en första rapport från . Insatser för att öka intresset för ingenjörsyrket. Bortom krisen – Om ett framgångsrikt i den nya globala ekonomin. Eurobarometer (2005). Social Values, Science and Technology. Eurobarometer (2008). European Round Table of Industrialists, ERT (2009). Mathematics, Education Report - The Case for a European Coordinating Body. Geschwind, L. & Scheffer, F. (2007). Det bästa av två världar? Utvärdering av samarbetet mellan KTH och i med syfte att utveckla lärarutbildningar med teknisk och naturvetenskaplig inriktning. (2009). Chalmersutbildning kan ge högre lärarstatus. Högskoleförordning (1993:100). Högskolelag (1992:1434). (2001). Utvärdering av datavetenskapliga/datalogiska utbildningar i . rapportserie 2001:13 R. (2002). Utvärdering av matematikutbildningar vid svenska universitet och högskolor. rapportserie 2002:5 R. (2003). Utvärdering av utbildningar i miljövetenskap, miljöteknik och miljö- och hälsoskydd vid svenska universitet och högskolor. rapportserie 2003:10 R. (2003). Utvärdering av utbildningar i kemi vid svenska universitet och högskolor. rapportserie 2003:19 R. (2003). Utvärdering av högskoleingenjörsutbildning, ingenjörsutbildning samt brandingenjörsutbildning vid svenska universitet och högskolor. rapportserie 2003:20 R. (2004). Utvärdering av grund- och forskarutbildning i geovetenskap vid svenska universitet och högskolor. rapportserie 2004:13 R. (2005). Utvärdering av astronomi, fysik, hydrologi och meteorologi vid svenska universitet och högskolor. rapportserie 2005:15 R. (2005). behöver fler naturvetare – eller? rapportserie 2005:46 R. (2006). Utvärdering av utbildningar till civilingenjör vid svenska universitet och högskolor. rapportserie 2006:8 R. (2007). Hur har det gått? En slutrapport om kvalitetsgranskningar . rapportserie 2007:31 R. (2007). Författningssamling HSVFS 2007 nr 8-9. (2008). Uppföljande utvärdering av lärarutbildningen. rapportserie 2008:8 R. (2008). Universitet & högskolor. rapportserie 2008:19 R. (2008). Kvinnor och män i högskolan. rapportserie 2008:20 R. (2008). Etableringen på arbetsmarknaden – examinerade 2004/05. rapportserie 2008:35 R. (2008). (2008). Statistisk analys nr 2008/1. (2008). Statistisk analys nr 2008/6. (2009). Utvärdering av regionala utvecklingscentrum och nationella resurscentrum. rapportserie 2009:1 R. (2009). Högskoleutbildningarna och arbetsmarknaden Ett planeringsunderlag inför /10. rapportserie 2009:5 R. (2009). Man ska bli lärare! Den ojämna könsfördelningen inom lärarutbildningen - beskrivning och analys. rapportserie : 7. (2009). Universitet & högskolor. rapportserie 2009:12 R. (2009). Förkunskaper och krav i högre utbildning. rapportserie 2009:16 R. (2009). Kvalitetsutvärdering för lärande. förslag till nya kvalitetsutvärderingar för högskoleutbildningar. rapportserie 2009:25 R. (2009). Etableringen på arbetsmarknaden - examinerade 2005/06. rapportserie 2009:28 R. (2010). Högskoleutbildningarna och arbetsmarknaden - Ett planeringsunderlag inför /11. rapportserie 2010:1 R. & SCB (2008). Universitet och högskolor. Sökande och antagna till högskoleutbildning på grundnivå och avancerad nivå . Statistiska Meddelanden UF 46 . (1998). Förkunskapsproblem i matematik? Nämnaren 1998, nr 4. , IVA (2008). 2008/09 PM. , IVA/(2005–2006). Framtidens näringsliv – om de nya förutsättningarna för näringslivets utveckling. IVA-M 358, , . , KTH (2007). Jämställd IT-utveckling för ökad tillväxt - Handlingsplan för att främja jämställdheten inom IT-området med fokus på näringslivet. , KTH (2009). Brev till angående behörighet och teknikvetenskap. , KTH (2009). Redovisning av regeringsuppdrag att se över samtliga ingenjörsutbildningar i med avseende på innehåll och upplägg. (2003). Lust att lära naturvetenskap och teknik? En longitudinell studie om vägen till gymnasiet. Studies in Educational Sciences 196. Läroplan för de frivilliga skolformerna. (2006). Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet. (2006). (2006). Alla har rätt till utbildade lärare. (2007). Globaliseringen och konkurrensen om kunskapsintensiva jobb. Underlagsrapport 2 till . (2007). How the world´s best performing school systems come out on top. Morgondagens Ingenjör (2003). Skolans bild av ingenjören - utbildningen och yrket. Vad tycker lärare samt studie- och yrkesvägledare? Morgondagens Ingenjör (2004). , IVA & , . Nationell strategi för regional konkurrenskraft, entreprenörskap och sysselsättning 2007–2013. (2007). Nihlfors, E. (2008). Kunskap vidgar världen - Globaliseringens inverkan på skola och lärande. Underlagsrapport nr 26 till . 1999–2003 – en utvärdering. , , Evaluation Reports No 14. (2007). Prognoser, visioner och förhoppningar - vad händer om experterna spår rätt? (2008). (2009). Guiden som sprider nidbilden av ingenjören. (2008). Education at a Glance. Ottemo, A. (2008). Rekryteringsarbete och genusmönster i rekryteringen till utbildningar på EDITZ-området. 2008/09:199. Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan. 2009/10:1. 2009/10:65. Konkurrera med kvalitet – studieavgifter för utländska studenter. 2009/10:89. Bäst i klassen - en ny lärarutbildning. 2009/10:139. Fokus på kunskap – kvalitet i den högre utbildningen. 2009/10:149. En akademi i tiden - ökad frihet för universitet och högskolor. 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. (2008). Hög kvalitet i högre utbildning? (2009). Studenternas anställningsbarhet - regeringens och högskolans insatser. (2009). Framtidsutsikter - Arbetsmarknaden för ett urval av akademikeryrken . (2009). Unga akademikers arbetslöshet och etableringsproblem. Science Education Now – A Renewed Pedagogy for the Future of Europe (2007). European Commission, Directorate-General for Research, Directorate L – Science, Economy and Society. Science Education in Europe: Critical Reflections. A Report to the . (2008). Sjøberg, S. (2007). and : Mission Impossible? Bidrag till Hopman (Ed): according to . Revised Version Oct 8 2007. Sjøberg, S. & Schreiner, C. (2007). Science education and youth´s identity construction – two incompatible projects? Skolinspektionen (2009). Undervisningen i matematik – utbildningens innehåll och ändamålsenlighet. Skolinspektionen (2009). Lärares behörighet och användning efter utbildning. Skollag (1985:1100). (2000). Kursplan för matematik i . Förordning om kursplaner för SKOLFS 2000:135. (2003). Nationella utvärderingen av 2003. Dnr: 75-2001:04045. (2006). Med fokus på matematik och naturvetenskap. En analys av skillnader och likheter mellan internationella jämförande studier och nationella kursplaner. (2007). 15-åringars förmåga att förstå, tolka och reflektera – matematik, naturvetenskap och läsförståelse. Rapport 306 2007 2006. (2007). Redovisning av uppdrag om uppföljning av IT- användning och IT-kompetens i förskola, skola och vuxenutbildning. Dnr: 75-2007:3775. (2008). Med fokus på matematik och naturvetenskap. En analys av skillnader och likheter mellan internationella jämförande studier och nationella kursplaner. (2008). Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv. Rapport 323 2008 TIMSS 2007. (2008). TIMSS Advanced 2008 – En internationell studie av avancerade kunskaper i matematik och fysik hos gymnasieelever. (2008). Lärarfortbildningen har rätt fokus. Pressmeddelande (). (2008). TIMSS 2007 – Upptäckter kring svenska elevers misstag i matematik. (2008). Vad händer i NO-undervisningen? En kunskapsöversikt om undervisningen i naturorienterande ämnen i svensk grundskola 1992-2008. (2009). Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. (2009). bild av utvecklingen av kunskapsresultaten i och av elevers studiemiljö. Redovisning av uppdrag att utarbeta ett sammanfattande underlag avseende utvecklingen av kunskapsresultaten i . (2009). Hur samstämmiga är svenska styrdokument och nationella prov med ramverk och uppgifter i TIMSS Advanced 2008? Fördjupningsstudie till rapport 336. (2009). (2010). Svenska elevers kunskaper i TIMSS Advanced 2008 och 1995. En djupanalys av hur eleverna i gymnasieskolan förstår centrala begrepp inom matematiken. Analysrapport till 336 2009. (2010). Svenska elevers kunskaper i TIMSS Advanced 2008 och 1995. En djupanalys av hur eleverna i gymnasieskolan förstår centrala begrepp inom fysiken. Analysrapport till 336 2009. Att lyfta matematiken – intresse, lärande, kompetens. Resurser för kvalitet. en reformerad gymnasieskola. Legitimation och skärpta behörighetsregler. Välja fritt och välja rätt – Drivkrafter för rationella utbildningsval. En hållbar lärarutbildning. Att nå ut och nå ända fram. Standard för svensk yrkesklassificering, SSYK 96 (1998). , SCB (2009). , SCB (2009). Trender och prognoser om utbildning och arbetsmarknad. Statskontoret (2007). Lärares utbildning och undervisning i skolan. Kartläggning och analys. Statskontoret (2008). Att utvärdera fortbildningssatsningens effekter – förutsättningar och möjligheter. Dnr: 2008/23-5. Storesletten, K. & Zilibotti, F. (1999). Tillväxt och humankapitalbildning i Tillväxt och ekonomisk politik, red. (2009). Gör fler behöriga till högskolan. (2002). Den sociala snedrekryteringen till högskolan – när och hur uppstår den? GU, 2002:10. ISSN: 1404- 062X. Ingenjörer (2008). behöver ingenjörer – Statistiska brottstycken om ingenjörer och teknikutbildning. Rapport 2008- 05-07. Ingenjörer (2009). Nya ingenjörer om utbildning och arbete – en enkätundersökning till civil- och högskoleingenjörer i Ingenjörer med examen eller 2006. Ingenjörer (2010). Kommuner och Landsting, SKL (2008). Geschwind, L. & , K. Uppföljning av studenter efter avslutade studier – ett verktyg för att utveckla utbildningen. En kunskapsöversikt från Kommuner och Landsting. Kommuner och Landsting, SKL (2009). Öppna jämförelser 2009 – grundskola. ISBN-13: 978-91-7164-451-0. Regeringens satsning på matematik 2006-2008. Sammanfattning, synpunkter och förslag på den del av verksamheten som och Nationell centrum för matematikutbildning har haft ansvar för. Tekniken i skolan. i skolan, CETIS. Teknikdelegationen (2009). Nyfiken på naturvetenskap och teknik. Teknikdelegationen (2009). Finns teknik och är matte svårt? Teknikdelegationen (2009). Samverkan mellan skola och arbetsliv – flaskhalsar och framgångsfaktorer. Teknikdelegationen (2009). Hur gör man i andra länder? Teknikdelegationen (2009). Hur intressant är NV-programmet? Teknikdelegationen (2010). Framtidens lärande, i dagens skola? Teknikdelegationen (2010). Lärarkompetensen i centrum – förutsättningar för utveckling genom den övergripande styrningen och ledningen av skolan. The EESD Observatory (2008). Status of education for sustainable development in European higher education. & , L. (2005). Gymnasieskolans mål och högskolans förväntningar. En jämförande studie om matematikundervisningen. Ung Ingenjör (2009). Vetenskap & Allmänhet. Galna, virriga och ondsinta? – bilder av forskare i medier för unga. En delegation ska kartlägga behovet av välutbildad arbetskraft inom matematik, naturvetenskap, teknik och informations- och kommunikationsteknik (IKT) samt lyfta fram, förstärka och utveckla arbetet med att öka intresset för och deltagandet i högskoleutbildningar inom dessa områden.