sou · GYB340 · 2010-05-28 00:00:00 — Kommittén konstaterar att det inte finns en enhetlig definition av begreppet cirkulär migration och att det inte heller finns anledning för kommittén att låsa fast sig i en definition. Istället är det tydligt att det inom begreppet ryms många olika former av migration. Kommittén menar att det är den spontana cirkulära migrationen till skillnad från den styrda, som sker inom program och projekt, som är den form som kommittén ska främja. Den traditionella uppfattningen att migration handlar om för- flyttning från en plats till en annan, där migranten avser uppehålla sig permanent, har visat sig alltmer otillräcklig för att beskriva vår tids migrationsmönster. Cirkulär migration som så är dock inget nytt fenomen – tvärtom tyder mycket på att cirkulära rörelse- mönster är när gränserna är öppna och systemet så tillåter. Vidare har teknikutvecklingen skapat nya möjligheter för kom- munikation genom Internet, Facebook, chatrum och liknande. Detta har öppnat möjligheten för virtuell cirkulation där den cirku- lära rörligheten inte är knuten till en rumslig förflyttning, utan också kan ske på virtuell väg. I princip är hela befolkning potentiella cirkulär- migranter och en del har redan hunnit med att bo och arbeta en period av sina liv utanför gränser. De som aldrig lämnat kan senare i livet såväl flytta ut ur som flytta till- baka igen – och därmed bli cirkulärmigranter. På samma sätt kan de som tidigare flyttat till senare i livet lämna landet och där- med bli återvandrare och cirkulärmigranter i sitt ursprungsland eller något annat land. /2010 var befolkning 9 340 000 per- soner och av hela befolkningen var födda utomlands och har redan påbörjat sin migrationskarriär. Av totala befolkning är det 283 400 personer, , som har flyttat minst två gånger över nationsgränsen och därmed enligt kommit- téns synsätt anses vara cirkulärmigranter i statistisk mening. Av dessa är 202 400 personer födda i och har alltså minst en gång flyttat ut ur landet och sedan återkommit. Av befolk- ning är en knapp procent, 81 000 personer, utrikes födda cirkulär- migranter, de har alltså minst en gång både flyttat hit, flyttat ut ur landet och flyttat in igen. Av de utrikes födda cirkulärmigranterna i utgörs en stor del av personer som är födda i ett annat nordiskt land, av dem är ursprungligen från . Knappt var femte person kommer från ett land inom EU och ytter- ligare kommer från ett annat land i . Av de utrikes födda cirkulärmigranterna i kommer alltså från , och resterande från länder utanför . Det är också de som kommer från närom- råde som har gjort flest flyttningar. Bland cirkulärmigranterna är det en större andel som har eftergymnasial utbildning än i befolk- ningen som helhet. För de cirkulärmigranter som inte är högut- bildade är utbildningsnivån istället lägre än genomsnittet i . Få äldre har gjort en cirkulär flyttning, men i hela den utrikes födda befolkningen är antalet pensionärer eller personer som kommer att pensioneras cirka 365 000 personer. De utgör en grupp potentiella cirkulärmigranter. Många utrikes födda i åldrarna har varit så pass länge i att de har hunnit bli svenska medborgare. Det finns en grupp personer som tidigare bott i , men som lämnat landet och utgör en svensk diaspora utomlands. Till en del handlar det om personer födda i . Det finns 21 400 svenskfödda cirkulärmigranter utomlands som har lämnat . De flesta, , har flyttat till andra EU- länder och har flyttat till ett nordiskt land. När det gäller antalet Sverigefödda i utlandet totalt sett är det mycket svårt att uppskatta hur många som finns i utlandet. Upp- skattningar tyder dock på att det handlar om drygt 250 000 per- soner. Om alla valde att flytta tillbaka till skulle befolk- ningen öka med . Utrikes födda personer som har varit folkbokförda i , men lämnat utgör också en sorts svensk diaspora i utlandet. Det finns 169 500 utrikes födda personer som bott i och lämnat landet. Flyttmönstren ser olika ut för per- soner från olika länder och regioner. Cirkulärmigranter födda i och EU27 återvänder i större utsträckning till sitt hemland eller ett annat land i samma region. Födda i , som i flera avse- enden kopplade till materiell levnadsstandard och säkerhet kan ha mer att förlora på att återvända hem, reser vidare till andra regioner med liknande levnadsstandard som i . , av , har 850 000 personer gjort cirkulära flyttningar som involverat . Cirku- lärmigranterna i statistiken – alltså de personer som har flyttat minst två gånger över nationsgränsen – har tillsammans genererat 2 039 000 flyttningar, eller händelser i statistiken . Kvinnor och män har gjort i stort sett lika många av de cirkulära flyttningarna. Barn har stått för drygt 440 000 av de cirkulära flytt- ningarna. Bakom varje flyttning ligger ett nytt beslut och olika individuella skäl att flytta. Speciella kategorier av migranter i Det finns speciella kategorier av migranter i som har betyd- else för utvecklingen här och i det land de kommer ifrån. De per- soner som vistas här än är inte folk- bokförda här. Kriteriet för att bli folkbokförd i att man har laglig rätt att vistas här och avser att stanna . Bland de som inte folkbokförts i finns många av dem som fått arbetstillstånd med det nya regelverket, som trädde i kraft , om arbetskraftsinvandring och där många fått till- stånd än 12 månader. beviljades totalt 18 000 personer ett första tillstånd att arbeta på den svenska arbets- marknaden. Av dessa är en liten grupp egna företagare. Endast 126 egenföretagare fick uppehållstillstånd för arbete . annan grupp är före detta asylsökande. Den ojämförligt största yrkeskategorin för dem som fick uppehållstillstånd för arbete var medhjälpare inom jordbruk, trädgård och skogs- bruk. Knappt 7 300 personer fick tillstånd under denna kategori. Den näst största gruppen består av dataspecialister. För övrigt har det kommit arbetstagare såväl inom yrken som kräver längre utbildning eller specialisering som inom yrken där det inte krävs någon längre utbildning. Det allra flesta får korta tillstånd. Endast var fjärde har beviljats ett tillstånd som överstiger 12 månader. Den låga andelen beror till stor del på det stora antalet korta tillstånd för arbetstagare inom trädgårdsnäringen och för att plocka vilda bär. Även personer inom stora koncerner som är tillfälligt utstation- erade i vistas ofta i utan att vara folkbokförda här. Detta är en liten men högkvalificerad grupp som kan vara av stor relevans för utvecklingen både i och i andra länder. Det finns också en grupp människor som vistas i utan tillstånd och som därmed inte går att återfinna i officiell statistik. Uppskatt- ningar från frivilligorganisationer tyder på att de är mellan 25 000 och 50 000 personer. En annan stor och viktig grupp är de internationella stud- enterna. var det fler än 36 000 utländska studenter som studerade i . är det största ursprungsområdet för studenterna, men allt fler kommer från och det största antalet utomeuropeiska studenter kom från . Många examin- eras i och är redo att komma ut på arbetsmarknaden. De internationella studenterna utgör potentiella arbetskraftsinvandare och framtida cirkulärmigranter. Studenterna är också på många sätt en nyckelgrupp när det gäller utveckling i såväl destinations- som ursprungslandet. En internationell student kan under vissa förut- sättningar övergå till att bli arbetskraftsinvandrare. Det är dock svårt för utländska studenter att komma in på den svenska arbets- marknaden. beviljades endast 435 före detta studenter arbetstillstånd i . Språket är en viktig orsak till att stud- enterna har svårt att få arbete, men även diskriminering och okun- skap bland arbetsgivarna spelar in. arbetsmarknad och migrationen till och från hänger nära samman. En förutsättning för att personer som kom- mer till , och därmed potentiellt är cirkulära migranter, ska kunna bidra till utvecklingen i sitt ursprungsland är att den kompe- tens som personen bär med sig till kontinuerligt förvaltas och utvecklas. Anknytningen till arbetsmarknaden är dock sämre bland utrikes födda än bland personer födda i . Det saknas i många fall kunskap om tillgodoräknade och validering av tidigare erfarenheter. Det förekommer också diskriminering. Svenska språket har en stark ställning och kunskaper i svenska är ofta ett villkor för anställning. En viktig grupp för framtida cirkulär migration är egna före- tagare. I finns närmare 70 000 företag som ägs av personer som är utrikes födda och dessa sysselsätter runt 250 000 per- soner. Det finns flera projekt som syftar till att stödja utrikes födda företagare och göra det möjligt för dem att nå ut på nya export- marknader. Förutsättningarna för cirkulär migration till och från Det är många omständigheter som påverkar förutsättningarna för cirkulär migration till och från . I beslutet om man ska migrera, till , ut ur och åter in till igen, torde det svenska systemet med social trygghet och dess funktionssätt ha viss betydelse. Den svenska socialförsäkringen är organiserad efter två huvudprinciper: bosättningsbaserade respektive arbetsbaserade förmåner. De bosättningsbaserade förmånerna får alla som betrak- tas som bosatta i tillgång till. Förutsättningen är att kan antas vistas i . Detta gäller så att säga från dag ett. De arbetsbaserade förmånerna är, precis som det låter, kopp- lade till att man arbetar. Det finns en rad frågor av praktisk natur som måste hanteras för att inträdet i det svenska samhället ska fungera på ett smidigt sätt. Det kan gälla kontakter med myndigheter och möjlighet att ta del av information om hur det svenska systemet fungerar. Tillståndsstatusen i destinationslandet är av central betydelse för en individs beslut att cirkulera. Medborgarskap är den främsta gar- anten för en trygg hemvist i destinationslandet och underlättar individens möjligheter att resa mellan länderna och att upprätthålla affärsförbindelser och andra kontakter med ursprungslandet. Den svenska lagstiftningen tillåter dubbelt medborgarskap och den som söker och får svenskt medborgarskap kan därmed behålla det tidigare medborgarskapet om inte lagstiftningen i ursprungs- landet lägger hinder i vägen. Såväl erfarenhet som forskning pekar på ett nära samband mellan integration i destinationslandet och främjandet av cirkulär migration. En god integration bidrar till att öka förutsättningarna för att en återetablering i ursprungslandet blir lyckosam. Därmed främjas också cirkulär migration. Om migranten i stället miss- lyckats med etableringen finns en risk att åren i bortavaro leder till brain waste, dvs. underminering eller utarmning av individens kun- skap och kompetens. Möjligheten att bevara kontakt med sin familj trots stora avstånd och skilda levnadsförhållanden, har stor relevans för indi- viders beslut att migrera och cirkulera. är den globala familjen på många sätt en förutsättning för den utveckling som cirkulärmigranter kan bidra med, inte minst vad gäller sociala remitteringar. Globala familjer är en konsekvens av migrationen men de är också betydelsefulla för att möjliggöra cirkulär migra- tion. Att ha ett levande nätverk i sitt ursprungsland underlättar en eventuell återvandring och gör det möjligt att investera och driva verksamhet i det forna hemlandet. Cirkulär migration och utveckling Att beskriva sambanden mellan cirkulär migration och utveckling är en central del i kommitténs uppdrag. Utveckling är ett mång- facetterat och komplext begrepp. Ekonomisk tillväxt har utgjort den dominerande värdemätaren på utveckling under det gångna halvseklet, men har alternativa sätt att se på utveck- ling tillkommit. FN lanserade ett nytt mått på utveckling, det s.k. Human Development Index, (HDI), i syfte att ge en mer heltäckande bild av ett lands ekonomiska och sam- hälleliga utveckling. Även HDI har dock kommit att uppfattas som otillräckligt för att fånga utvecklingens många dimensioner och resultatet har blivit framväxten av en rad alternativa index för att mäta och jämföra utveckling. I politik för utveckling, PGU, slår regeringen fast att alla politikområden tillsammans har ett gemensamt ansvar för det övergripande målet att bidra till en rättvis och hållbar global utveckling. Regeringen lyfter fram migrationsströmmar som en av vår tids stora utmaningar och synliggör därmed sambanden mellan migration och utveckling. PGU slår fast att ska bli bättre på att främja migrationens utvecklingspotential. Migrationen påverkar utvecklingen i såväl det land som migran- ten lämnar som i det land han eller hon kommer till. för- ändras och utvecklas personen som migrerar. Den cirkulära migra- tionen kan medföra vinster för ursprungslandet på många sätt – genom hemsändande av pengar, främjande av handelsflöden och investeringar, kunskapsöverföring samt överföring av idéer och värderingar som lämnar viktiga bidrag till ett samhälles utformning (s.k. sociala remitteringar). I destinationslandet utgör migranterna efterfrågad arbetskraft som fyller behov för att samhället ska fungera. De för med sig värderingar och förhållningssätt från sina ursprungsländer som gynnar den kulturella mångfalden, vidgar vyer och manar till nytänkande. Genom sin roll som brobyggare och främjare av bl.a. handel och investeringar mellan destinations- och ursprungsländer, bidrar migranterna till att skapa arbetstillfällen och skatteintäkter på båda håll. Slutligen kan även den enskilda individen vinna på migrationen. Anledningarna till att en person väljer att migrera är många och sammansatta. En del flyr sina hemländer för att komma undan krig och förföljelse, för andra ligger förhoppningar om bättre arbets- förhållanden, högre lön, nya utvecklingsmöjligheter och karriärut- veckling bakom beslutet att flytta. Gemensamt för alla migranter är önskan om att få en bättre framtid, för sig själv och sin familj. Migration kan, med detta synsätt, skapa fördelar både för ursprungslandet, destinationslandet och för individen och ger där- med en trefaldig vinst (win-win-win). Migranter världen över skickar hem stora summor pengar, s.k. remitteringar, till familj och släkt i ursprungslandet. Dessa flöden är privata medel som lämnar ett viktigt bidrag till utvecklingen, inte bara till mottagaren utan också till samhället i stort genom att stimulera konsumtion, öka medborgarnas invester- ingar i samhällsservice som utbildning och hälsovård. Detta skapar sysselsättning som i sin tur genererar inkomster för en vidare krets. En stor del av remitteringarna skickas via informella kanaler. De administrativa kostnaderna för remitteringar uppgår i många fall till mellan av det remitterade belop- pet. För att främja remitteringarnas utvecklingseffekt är det av stor vikt att underlätta för migranter att hitta de billigaste sätten att överföra pengar och minska transaktionskostnaderna. Remitteringar kan också ske i form av överföring av värderingar, idéer och kontaktnät. syns ett växande intresse för de sociala remitteringarna som bärare av värderingar om grundläggande rät- tigheter, demokrati och jämställdhet, men också för att öka för- ståelsen kring den sociala kontext som påverkar migranter. Denna påverkan sker såväl i ursprungslandet som i destinationslandet. Ett lands diaspora, dvs. personer som lämnat sina ursprungs- länder och skingrats över världen, är en ekonomisk kraft att räkna med och uppfattas allt oftare som agenter för utveckling. Även för del är det viktigt att diasporagruppernas bidrag till utvecklingen i ursprungsländerna tas tillvara, liksom att samhället mer aktivt engagerar och stödjer diasporagruppernas samarbete med berörda myndigheter, det privata näringslivet och enskilda organisationer. Kunskaps- och kompetensflykt, brain drain, är ett reellt pro- blem för vissa ursprungsländer, framförallt inom vissa sektorer. Den dominerande uppfattningen är dock att migrationens fördelar uppväger nackdelarna. Cirkulär migration kan motverka migrationens negativa konsekvenser genom ett inbyggt element av kunskapsåterföring till ursprungslandet. Ett av globaliseringens starkaste kännetecken är den ökande internationella handeln. Internationella handelsflöden knyter länder och regioner allt närmare varandra och migrationens roll lyfts allt oftare fram när handelsflöden ska studeras och det ekonomiska utbytet mellan länder främjas. Handelshinder i form av kulturella barriärer kan bli kostsamma för företag som verkar i en allt mer global miljö. Migranternas bakgrund, språkkunskaper och kännedom om ursprungslandets seder och bruk, kan bidra till att minska dessa hinder och därmed öka handeln mellan länderna. Svenska myndigheters arbete med migration och utveckling Flera svenska myndigheters arbete (Sida, , Swed- fund, , m.fl.) har betydelse för och kan påverka cirkulär migration och utveckling. Det kan finnas behov av att myndigheterna ytterligare samordnar sina verksamheter inom detta område. Cirkulär migration och utveckling – hanteringen på EU-nivå Inom EU pågår såväl ett övergripande policyarbete som ett mer direkt lagstiftningsarbete med betydelse för frågor om cirkulär migration och utveckling. Flera olika direktiv ska antas för att reg- lera migranters vistelse inom EU. Direktivet om invandring av hög- kvalificerad arbetskraft, det s.k. blåkortsdirektivet, antogs . Förhandlingar om ett ramdirektiv som reglerar migranters rättigheter pågår . Kommissionen väntas i när- tid presentera förslag på direktiv om säsongsarbete och företags- internt stationerad personal. Det finns, utöver dessa, även andra direktiv som i olika utsträckning påverkar cirkulär migration och utveckling. antog det s.k. Stock- holmsprogrammet som är unionens femårsprogram om migration och asylpolitik. I ett avsnitt behandlas migration och utveckling och ges bl.a. i uppdrag att komma med förslag på hur överföringen av remitteringar kan göras säkrare och billigare samt hur diasporaorganisationer kan involveras i EU:s utveck- lingssamarbete. Synen på cirkulär migration skiljer sig åt mellan olika länder inom EU. Medan ser cirkulär migration i första hand som spontana migrationsrörelser mellan länder, betraktar kommis- sionen och flertalet EU-länder cirkulär migration som styrda migrationsflöden som sker inom ramen för program och projekt. Migration i ett globalt perspektiv I avsaknad av ett internationellt regelverk har ett behov av att hitta nya former för att hantera den internationella migrationen på glo- bal nivå vuxit fram. har antalet internationella migranter ökat med , till 214 mil- joner . Av det totala antalet internationella migranter utgörs , eller 14 miljoner personer, av människor på flykt. hölls en högnivådialog om migration och utveckling i i . Flertalet med- lemsländer framhöll nödvändigheten av en fortsatt och utökad diskussion vad gäller internationell migration och utveckling och som svar på detta inrättades det Globala forumet för migration och utveckling (GFMD). Cirkulär migration har varit ett särskilt tema under de första tre mötena i GFMD. är mycket aktiva i GFMD-processen och ingår i en krets av länder som stödjer pro- cessen finansiellt och på andra sätt. In 2009 the Government decided to appoint a cross-party Par- liamentary Committee to examine the connection between circular migration and development. has been tasked with mapping out circular migration and identifying the factors that influence migrants opportunities to move between and their countries of origin. The findings of this survey are presented in this interim report. Proposals aimed at removing obstacles to increase mobility to the extent possible will be presented in a final report in 2011. has established that both historical and current examples show that migration to and from a country effects the countrys development in different ways. Since migration across national borders by definition concerns several countries, bilateral, regional and global approaches are needed to a greater extent. Migration affects development in both the country of origin and the country of destination. Migration has affected over a long period It is difficult to understand todays migration without touching on the impact that migration has had on population over a long period. In the second half of the 19th century and two decades into the 20th century, the great emigration to pre- dominated. Many of those who emigrated returned to after a couple of years. In the last decade of the 19th century alone, the stream of returning migrants to was a quarter as large as the stream of emigrants. Even at this time there were strong con- nections between circular migration and development. After the Second World War, Swedish companies recruited labour in many countries in Europe. In the mid-1960s the economic situation deteriorated and demand for labour decreased. political consensus on abolishing the then system for labour immi- gration in 1967. A large proportion of labour migration was, both at that time and later, to and from the Nordic countries. The open Nordic labour market has enabled extensive exchanges of migrants between the Nordic countries. When the economic situation and development have been out of step, labour has been able to move back and forth across the borders. The period 1970–1985 may be seen as a transitional phase from immigration of labour to persons applying for a permit for reasons of protection or family reunification. Today, this form of migration predominates. Following ascension into the EU in 1995, exchanges of migrants between and the other Member States also increased. As a result of increasing immi- gration, increasing emigration ensues. Both immigration and emi- gration are reaching an ever higher level. In the large flow of immigrants and emigrants, persons born in are also included. As the composition of the population changes, an increasing proportion of the Swedes who emigrate have ties to countries abroad through one or both parents. Survey of migration and circular migration in A central part of the Committees task is to map out circular migration to and from . establishes that there is no uniform definition of the concept circular migration, nor is there any reason for the Committee to get locked in a defi- nition of its own. Instead, it is clear that the concept covers many different forms of migration. is of the view that it is spontaneous circular migration in contrast to the managed form that takes place with in programmes and projects which is the form the Committee is to promote. The traditional perception that migration involves moving from one place to another, where the migrant intends to stay per- manently, has proven to be increasingly inadequate to describe the migration patterns of our time. Circular migration as such is not a new phenomenon ‒ on the contrary there are many indications that circular patterns of movement are the norm when borders are open and the system so permits. Furthermore, technological deve- lopments have created new opportunities for communication through the Internet, Facebook, chat rooms and the like. has opened opportunities for virtual circulation in which the cir- cular mobility is not tied to a spatial move but can take place in a virtual way. In principle, the entire population of is composed of potential circular migrants, and some have already lived and worked a period of their lives outside borders. Those who have never left can later in life both move out of and move back again ‒ and in this way become circular migrants. In the same way, those who moved to earlier may later in life leave the country and hence become return migrants and circular migrants in their country of origin or some other country. At the turn of the year 2009/2010 the population of was 9 340 000 persons and of the total population about 14 per cent were born abroad and have already embarked on their migration careers. Of total population 283 400, three per cent, moved at least twice across the national border and in the Com- mittees view may hence be considered to be circular migrants in the statistical sense.