sou · GYB340 · 2010-05-28 00:00:00 — Förutsättningarna för cirkulär migration till och från under tre generation innehaft indiskt medborgarskap eller är gift med en indisk medborgare. I praktiken innebär denna ordning ett försök att erbjuda ett de facto dubbelt medborgarskap, vilket indisk lagstiftning formellt inte tillåter. Ett viktigt bakomliggande syfte är att på olika sätt attrahera den indiska diasporan att upprätt- hålla kontakten med ursprungslandet och därmed bidra till landets utveckling.35 I vissa länder förblir dock synen på dubbelt medborgarskap präglad av misstänksamhet och medborgarskap i ett annat land tol- kas som ett tecken på bristande lojalitet med hemlandet. Det finns på sina håll en oro för den politiska kraft som en stor diaspora med rösträtt i ursprungslandet representerar. För vissa stater, inte minst de som förvärvat sin självständighet, omges medborgar- skapsfrågan ofta av stor känslighet. Praktiska för- och nackdelar med dubbelt medborgarskap Praktiskt finns både för- och nackdelar med innehav av dubbelt medborgarskap. Bland fördelarna återfinns, vid sidan av den trygg- het som rätten att utan begränsningar resa in och bo i båda länderna ger, bl.a. möjligheten att arbeta i båda länderna, att få ta del av sociala förmåner så som pensioner i båda länderna, liksom rätten att äga eller ärva fast egendom på båda håll. Riskerna, å andra sidan, inkluderar skyldigheter gentemot ursprungslandet respektive destinationslandet, exempelvis inkallelse till militärtjänst eller familjerättsliga aspekter så som erkännande av äktenskap och vård- nadstvister. Genom att förvärva medborgarskap i destinationslandet riskerar individen också att förlora vissa rättigheter i ursprungslandet. 35 skiljer mellan s.k Non-Resident (NRIs) och People of Indian Origin (PIOs). NRI-status ges till indiska medborgare - innehavare av indiskt pass - som bosatt sig utomlands under en icke tidsbestämd period. PIO-status, å andra sidan, avser utländska medborgare av indiskt ursprung. Syftet med den indiska uppdelningen i NRI och illustrerar väl diasporakonceptets bredd. Förutsättningarna för cirkulär migration till och från Medborgarskap som instrument för att främja cirkulär migration – det brittiska exemplet Som ett led i att stimulera cirkulär migration och minska migra- tionens negativa konsekvenser för ursprungsländerna, framförallt risken för kunskapsflykt, lanserade ett förslag att införa vad man kallar en pausknapp i processen mot att erhålla brittiskt medborgarskap.36 Syftet med en sådan åtgärd är att underlätta för människor att återvända tillfälligt till sina hem- länder och bidra till utveckling i form av kunskapsåterföring, brain circulation, genom de erfarenheter och kunskaper som man har till- ägnat sig utomlands, utan att för den skull riskera sin tillstånds- status och sina egna möjligheter att få brittiskt medborgarskap. Om förslaget genomförs skulle det innebära att en migrant har rätt att tillgodoräkna sig sin sammantagna vistelsetid i oavsett om han eller hon gjort periodvisa avbrott för vistelser i sitt ursprungsland. Den nuvarande lagen om svenskt medborgarskap trädde i kraft . Lagen bygger på härstamningsprincipen (jus sanguinis), dvs. att medborgarskap förvärvas vid födelsen om någon av för- äldrarna är svensk medborgare. En annan grundprincip är att und- vika statslöshet. En ytterligare grundläggande utgångspunkt är att åstadkomma en så långtgående jämställdhet som möjligt mellan barn med gifta respektive ogifta föräldrar samt mellan kvinnor och män. Den viktigaste ändringen i förhållande till tidigare lagstiftning var att principen om ett medborgarskap övergavs och att dubbelt medborgarskap fullt ut accepterades. Den som söker och får svenskt medborgarskap kan alltså behålla det tidigare medborgar- skapet om inte lagstiftningen i ursprungslandet lägger hinder i vägen. På motsvarande sätt kan en svensk medborgare som blir medborgare i ett annat land behålla det svenska medborgarskapet om inte det andra landet kräver att personen ska befria sig från detta. Hemvisttiden som krävs för att beviljas svenskt med- 36 Office for Home Affairs(2010). Förutsättningarna för cirkulär migration till och från SOU 2010:40 borgarskap, i regel , ska i princip vara obruten. Kortare utlandsvistelser bryter dock inte hemvistet.37 kan, genom medborgarskapslagstiftningen, anses ha rört sig i en jämförelsevis liberal riktning. På många andra håll, också inom EU, i har man i stället infört nya krav för att bevilja med- borgarskap, exempelvis i form av språkkrav och/eller krav på kun- skaper om ett lands seder och bruk. En annan viktig nyhet i den svenska lagen gällde medborgarskap för barn och unga. Det har blivit lättare för barn som växer upp i att få medborgarskap. Utländska barn kan bli medborgare genom en enkel anmälan av föräldrarna. Kravet är att barnet har bott här . För ett barn som är statslöst räcker det med . Ett barn som föds i och är statslöst kan bli medborgare direkt genom anmälan av föräldrarna, om barnet har permanent uppehållstillstånd och hemvist här i landet. Möjligheten att bli medborgare genom en enkel anmälan gäller också ungdomar mellan som kommit hit som barn. Lagen innebär också att ett barn som föds i alltid för- värvar svenskt medborgarskap om någon av föräldrarna är svensk medborgare. Om barnet föds i utlandet blir barnet svensk med- borgare om modern är svensk medborgare. En svensk far överför i en sådan situation sitt medborgarskap till barnet om han är gift med barnets mor. I annat fall kan barnet få svenskt medborgarskap genom att fadern anmäler önskemål om detta hos Migrations- verket. har förenklat ansökningsförfarandet när det gäller svenskt medborgarskap. Detta sker elektroniskt via verkets hemsida. Skillnader mellan permanent uppehållstillstånd och medborgarskap I svensk lagstiftning är den vägledande principen att rättigheter inte är knutna till medborgarskap utan till bosättning.38 Därmed har alla människor som har permanent uppehållstillstånd och är folkbok- förda i samma rättigheter och skyldigheter. Det finns dock vissa skillnader mellan att ha permanent uppehållstillstånd respek- tive att inneha svenskt medborgarskap. 37Hemvistkravet är för finländsk, dansk, norsk eller isländsk medborgare och för den som är statslös eller att bedöma som flykting enligt 4 kap. 1 para utlänningslagen (2005:716). Förutsättningarna för cirkulär migration till och från har en absolut rätt att bo och arbeta i och bara svenska medborgare har rösträtt i riksdagsvalen. Man kan inte heller bli invald i om man är utländsk medborgare. Det finns också vissa anställningar som till exempel polis, yrkesmilitärer och vissa skyddstjänster, som enbart får tillsättas med svenska medborgare. Ett svenskt pass medför också att det internationella resandet är förhållandevis enkelt i och med att det är kopplat till relativt få viseringskrav. Olika migrantgrupper har olika naturaliseringsmönster Naturaliseringsmönstret varierar mellan olika grupper av utländska medborgare.39 Att graden av naturalisering skiljer sig så pass mycket åt visar att det finns en betydande känslomässig aspekt när individen beslutar om naturalisering och/eller att medborgarskapet är olika betydelsefullt för olika migrantgrupper. Det handlar fram- för allt om individens förhållande till sitt före detta hemland.40 Invandrare som tillhört en minoritet i sitt f.d. hemland tenderar t.ex. att bli svenska medborgare så fort tillfälle ges. Det gäller också i relativt hög grad övriga flyktingar. Nordbor, liksom EU-med- borgare, utgör en särskild grupp bland de utländska medborgarna genom de särskilda rättigheter de har. De har valt att endast i liten utsträckning bli svenska medborgare. Individer väger förutom känslomässiga skäl även in vilka praktiska för- respektive nackdelar ett medborgarskap medför. För kommittén är det av speciellt intresse att beakta den inverkan som en naturalisering har för en persons möjligheter till cirkulär migration eller andra kontakter med ursprungslandet. erhöll 29 525 personer svenskt medborgarskap. Antalet varierar mellan åren beroende på hur invandringen till har sett ut . Andelen medborgare från ett givet land som är naturaliserade speg- lar migrantens vilja till naturalisering, ursprungslandets inställning till medborgarskap samt hur länge man har varit i Sverige.41 Under 39Szabo (1997). 40Szabo (1997). 41Se bilaga 2, exempelländer, för andelen naturaliserade . Notera dock eftersläpningen mellan invandringsår och möjlighet att naturaliseras. Exempelvis tar det tre till beroende på tillståndsgrund innan den största invandringsgruppen 2009, personer födda i , kan bli naturaliserade. Förutsättningarna för cirkulär migration till och från SOU 2010:40 har cirka 360 000 personer blivit naturaliserade eller erhållit medborgarskap genom anmälan.42 Utrikes födda efter medborgarskap i Ej medborgare i (%) Källa: SCB löpande befolkningsstatistik. 6.6Cirkulär migration och integration Människors inställning till integrationen i ett nytt land påverkas av om de avser stanna permanent eller inte i landet. Om man från början bara avser stanna tillfälligt i det land man flyttat till upplevs i många fall behovet av att lära sig språket, att delta i val och på andra sätt vara delaktig och medansvarig i samhället, som mindre. Många av dem som stannar hade emellertid ursprungligen bara tänkt stanna där tillfälligt, och ibland är situationen den omvända. Den traditionella bilden av migration som en förflyttning från en plats till en annan, där migranten avser uppehålla sig permanent, har visat sig alltmer otillräcklig för att beskriva vår tids migrations- mönster. När avstånden krympt i globaliseringens och den tekniska utvecklingens spår, har de cirkulära inslagen i ökande grad satt sin prägel på migrationen. Människor rör sig mellan länder, ibland för längre, ibland för kortare perioder, och lämnar viktiga bidrag både här och där. Detta sätt att se på migrationens mönster får även konsekvenser för synen på integration. Medan vissa menar att en migrant som ständigt är medveten om sitt ursprungsland och drivs av hemlängtan, får svårt att etablera sig i distinationslandet, anser andra att det endast är genom att bevara starka transnationella och kulturella band till sitt ursprungs- 42 SCB (2010). Förutsättningarna för cirkulär migration till och från land som en migrant kan känna sig trygg och säker nog att fram- gångsrikt etablera sig i ett nytt samhälle.43 Medan en allmän upp- fattning tidigare varit att alltför stor uppmärksamhet på ursprungs- landet påverkat integrationen negativt, pekar allt fler studier på att dessa två perspektiv snarare är ömsesidigt positivt för- stärkande och att migranters engagemang i och kontakt med ursprungslandet, kan ha en positiv påverkan på integrationen i det nya landet.44 En god integration i destinationslandet bidrar dess- utom till att öka förutsättningarna för en god återetablering i ursprungslandet.45 Därmed maximeras också de positiva effekterna för cirkulär migration. Faktorer som bidrar till en lyckad integration är bl.a. god arbets- marknadsanknytning, språkkunskaper, relevant utbildning eller yrkeserfarenhet och sociala nätverk. Dessa faktorer är relevanta såväl för integration i destinationslandet som vid återetablering i ursprungslandet. Brain waste, cirkulär migration och återetablering i destinationslandet Återvandringen utgör en central del av cirkulära migrationsrörelser. Precis som beslutet att migrera är individuellt och ofta resultatet av en rad överväganden där olika faktorer spelar in, finns en lika stor variation bakom beslutet att återvända till sitt ursprungsland. Det finns många undersökningar som visar att en viktig faktor för att en återvandring ska bli lyckad är att migranten blivit väl etablerad i destinationslandet. Om denne i stället misslyckats med etableringen, man kanske inte har lyckats bygga upp något socialt nätverk, inte haft något jobb eller ett jobb som inte motsvarar indi- videns kompetens och utbildning,– finns en risk att åren i borta- varo lett till brain waste vilket innebär en underminering eller utarmning av individens kunskap och kompetens. För individen själv innebär detta i många fall att etableringsprocessen försvåras. Jag tycker att det viktigaste är att rannsaka sig själv när man kommer hit till och ställa sig frågan: Vill jag satsa på mitt nya hemland eller sitta här och gråta om drömma om något långt bort? Om man bestämmer sig för att satsa är det viktigt att man gör det med hela sitt hjärta och man måste vara beredd att ge år av sitt liv. Jag har bott 20 43Vertovec (2005). 44Mazzucato (2009). 2002/03:122. Förutsättningarna för cirkulär migration till och från år i och varje gång jag åker till längtar jag tillbaks hit! Vi har gått vidare, utbildat oss, skapat familj här. Så när jag åker till är jag inte längre hemma. Men svårigheterna finns kvar här också ()46 Integration är således en viktig aspekt att beakta också i främjandet av cirkulär migration. Bland de integrationsrelaterade faktorer som kan försvåra individens möjlighet cirkulera mellan ursprungs- och destinationsland och därmed begränsa de positiva effekterna av migrationen, återfinns avsaknad av gångbar yrkestillhörighet, svårigheter med validering av utbildningsbetyg, bristande språk- kunskaper liksom avsaknad av kontakter och nätverk. (..) Det land jag en gång lämnade har också gått igenom många pro- cesser som har ställt till det. Samhället har förändrats. Den nya och den gamla generationen har inte samma värderingar. Man blir skrämd. Det är inte samma land som jag lämnade.47 Erfarenhet pekar på att en lyckad återetablering i ursprungslandet ofta handlar mycket om infriande av förväntningar.48 Många migranter återvänder med höga förväntningar på hur livet i det gamla hemlandet ska utveckla sig, tankar som ofta bär stark prägel av den bild man har av livet i ursprungslandet från tiden innan migrationen. I själva verket återvänder många till en situation som kan ha förändrats dramatiskt som förflutit. Regel- bunden och tät kontakt med ursprungslandet är ett sätt att minska detta förväntningsglapp och underlätta återetableringen och kan på så sätt också bidra till att öka förutsättningarna för den cirkulära migrationens positiva effekter att komma till uttryck. Här har den tekniska utvecklingen skapat nya möjligheter för kommunikation genom Internet och sociala medier som Facebook och liknande. Man talar allt oftare om s.k. virtuell cirkulation vilket innebär att den cirkulära rörligheten inte nödvändigtvis behöver involvera en fysisk förflyttning, utan kan ske på virtuell väg. Den virtuella kommunikationen utgör ett viktigt redskap för överförande av idéer och värderingar och är därmed också en faktor att beakta i integrationsprocessen. 46Citat från fokusgrupp. 47Citat från fokusgrupp. 48Samtal med svenska frivilligorganisationer (Sociala Missionen, Röda Korset och Stads återvandringskontor, samt Forum Syd) som arbetar eller har arbetat med pro- gram för återvändande. Förutsättningarna för cirkulär migration till och från Svenska organisationers arbete med återvandring Återvandring har alltid förekommit, men det var först i och med flyktingströmmarna till från och Bosnien-Herce- govina som frågeställningen om återvandring blev en politisk fråga. Många i dessa flyktinggrupper uttryckte tacksamhet för det skydd de fått i , men sa att de så fort som det var möjligt ville återvända hem igen. UNHCR framhöll att flyktingarna behövde temporärt skydd och att det mest lyckade slutet på en flyktingsituation är att kunna återvända hem igen. I fallet Bosnien var också önskan att motarbeta etnisk rensning ett skäl för att stödja återvandring. svar på dessa flyktingsituationer var att ge de asylsökande ett permanent uppehållstillstånd och sam- tidigt ge stöd till organisationer som arbetade med rådgivning och stöd till dem som övervägde att återvandra. Inriktningen blev att de som funderade på att återvandra skulle göra det utifrån så bra information som möjligt. Ett flertal svenska organisationer har arbetat med fri- villig återvandring i olika former, en del av dem med stöd av Euro- peiska återvändandefonden. En viktig aspekt av detta arbete hand- lar om stöd för återetablering i ursprungslandet. Bland annat Röda Korset, Sociala Missionen, Göteborgsinitiativet och återvandringskontor har haft eller har program till stöd för denna del av den cirkulära migrationen, bl.a. med länder som , Bosnien-Hercegovinia, Kosovo och (). Erfarenhet från arbete med återvandringsprogram i visar att återvändande som en konsekvens av en misslyckad integration ofta resulterar i att integrationen i det gamla hemlandet också blir problematisk.49 Var tionde deltagare i Röda Korsets återvändande- program valde, av just detta skäl, att återvända till i ursprungslandet. Motsvarande resultat rapporteras från övriga organisationer. Av dem som lever ett hårt liv som bostadslösa i och som då och då får hjälp av härbärgen, soppkök och liknande insti- tutioner utgjordes den tredje största gruppen, efter personer med missbruksproblem och frigivna efter att ha 49Samtal med svenska frivilligorganisationer som arbetar eller har arbetat med program för återvändande, bl.a. Sociala Missionen, Röda Korset och återvandr- ingskontor. 50Vilket motsvarar totalt cirka 10 personer. Förutsättningarna för cirkulär migration till och från avtjänat ett fängelsestraff, av tidigare invandrade som återkommit igen till efter en mindre lyckad återvandring.51 Den s.k. återvandringsbarometern52 är ett instrument för att fånga individens tankar och uppfattningar inför ett eventuellt åter- vändande. Sexton parametrar har identifierats utifrån vilka indi- videns förväntningar kan analyseras, också . Återvandr- ingsbarometern kan ses som en variation på den s.k. push- och pull-modellen där ett antal ofta förekommande faktorer som påverkar såväl beslutet att migrera, som att återvända och cirkulera värderas utifrån en sexsiffrig skala. Stöd i mottagar landet Tillgång till fast egendom Källa: Corlett (2005), efter , Sociala missionen. 51TOTTMAR (2009). 52Återvandringsbarometern är framtagen av på Sociala Missionen och citerad i Corlett (2005). Förutsättningarna för cirkulär migration till och från Integrationspolitikens mål är lika rättigheter, möjligheter och skyl- digheter för alla oavsett etnisk eller kulturell bakgrund. Med lika rättigheter, möjligheter och skyldigheter menas att förutsättningarna för människor i ska vara desamma oavsett etnisk eller kulturell tillhörighet. Integrationsfrågorna berör många politikområden, däribland arbetsmarknads- och utbildningspoli- tiken. Integrationspolitiken omfattar också nyanlända migranters etablering i samhället, ersättning till kommunerna för flyktingmot- tagande, främjande av integration, urbant utvecklingsarbete samt svenskt medborgarskap. Svenskundervisning för invandrare och insatser inom arbetsmarknadspolitiken är särskilt viktiga delar inom integrationsarbetet. Diasporans betydelse för integration – aktuella forskningsprojekt En forskargrupp vid har fått regeringens uppdrag att närmare studera betydelsen av trans- nationella kontakter och diasporans roll för integration.53 Projektet fokuserar särskilt på hur integrationen av nyanlända anhörig- invandrare och arbetskraftsmigranter påverkas av redan etablerade migranters kontakter med ursprungsländerna. Även internationell migration och etniska relationer (CEIFO) vid , bedriver forskningsprojekt kring kopplingen mellan migration och integration.54 Med Lissabonfördragets antagande har EU en rättslig grund för åtgärder som stimulerar och stödjer medlemsstaternas integra- tionsarbete som rör lagligen bosatta tredjelandsmedborgare. Inom EU utvecklas s.k. kärnindikatorer på några av integrationspoli- tikens värdemätare – sysselsättning, utbildning, social delaktighet och aktivt medborgarskap. Stockholmsprogrammet,55 som antogs 2009, slår fast att sam- arbete kring integration ska utvecklas genom bättre verktyg för 55Europeiska Rådet (2010). Förutsättningarna för cirkulär migration till och från kunskapsutbyte, ökad samordning med andra relevanta politikom- råden, däribland sysselsättning, utbildning, social delaktighet och migration.56 Både Europeiska integrationsfonden och Europeiska flyktingfonden stödjer utveckling med koppling till integration som riktar sig till olika målgrupper och användningsområden. Begreppet den globala familjen syftar på företeelsen att migranter ofta upprätthåller transnationella nätverk med närstående i ursprungslandet och i andra länder. Mellan familjemedlemmar kvarstår ofta starka band i vardagen trots stora geografiska avstånd.57 Familjer kan leva åtskilda, men bibehåller ett gemensamt intresse för familjens bästa.58 Möjligheten att bevara kontakt med sin familj trots stora avstånd och skilda levnadsförhållanden kan ha stor relevans för individers beslut om cirkulär migration. är den globala familjen på många sätt en förutsättning för den utveckling som cir- kulära migranter kan bidra med, inte minst vad gäller sociala remit- teringar. Globala familjer är en följd av migration, men de är också betydelsefulla för att möjliggöra cirkulär migration. Att ha ett lev- ande nätverk i sitt ursprungsland underlättar en eventuell åter- vandring och gör det möjligt att investera och driva verksamhet i det forna hemlandet. Att kontakten i sådana nätverk upprätthålls har sannolikt också stor betydelse för framtida beslut att migrera till bland dem som är kvar i ursprungslandet. Fenomenet med transnationella familjer och släktband som sträcker sig över flera länder har alltid funnits. Globaliseringen och den kommunikationsrevolution som ägt rum har dock gjort att migranter har ökade möjligheter till vardaglig kontakt med de delar av familjen som man lämnat i sitt ursprungsland eller som har migrerat till andra länder. finns större möjligheter än tidigare att resa mellan länder och en flyttning är för många migranter inte avsedd att leda till permanent bosättning, utan kan vara början på en cirkulär migrationskarriär.59 Många migranter har 56Integrationspolitiken i , Faktablad, Integrations- och jämställdhetsdepartementet (2009). 57Eastmond och , red. (2007). 58Bryceson och Vuorela (2002). 59Eastmond och , red. (2007). Förutsättningarna för cirkulär migration till och från släktingar och familj, inte bara i ursprungslandet, utan även i andra länder. Större möjligheter att upprätthålla vardagsrelationer Internet, med dess möjligheter till gratis telefonsamtal, chattar, bloggar och uppdatering av fotografier och statusrader på Face- book, har gjort att kommunikationen mellan personer i olika länder har kunnat genomgå en stor förändring. Från att tidigare ha handlat om kortfattade samtal för att höra att allt var bra, ger tekniken möjlighet till vardagskommunikation med utrymme att prata länge om både viktigt och oviktigt. En annan viktig förändring är de telefonkort som gör att man kan ringa billigt till utlandet.Telefonkort är det bästa som hänt!60 sade en person och en annan berättade om utvecklingen : Det är inte en gång som förut. När jag ringde på kunde man inte komma ut på linjen, man fick vänta , för det var så många som ringde. Det är en stor marknad bland invandrare61. Medan tillgång till chatt, Skype och Facebook till viss del är en fråga om resurser eftersom det krävs tillgång till dator med Internet, kan de flesta nås via tele- fon. Mobiltelefonnätets utbredning och de mobiltelefonkort utan fast abonnemang som finns i de flesta länder gör att även personer utan stora ekonomiska resurser kan upprätthålla kontakten och bli uppringda av släktingar i utlandet.62 Den globala familjen och dess sammanbindning är inte sällan kopp- lad till ekonomiskt beroende och överföring av pengar mellan familjemedlemmar som befinner sig på olika platser. Detta leder ibland till spänningar inom familjen till exempel för att migranten inte upplever att de delar av familjen som är kvar i ursprungslandet har någon förståelse för migrantens ekonomiska situation i mot- tagarlandet.