sou · GXB399 · 2010-01-01 00:00:00 — De fysiske eller kroppslige overgrepene besto hovedsakelig av en undertrykkende, straffeorientert praksis med bruk av ulike former for smerte- og fryktframkallende krenkelser og vold. Karakteriske eksempler her, med referanse till de nevnte söknadene om billig- hetserstatninger, fysiske og psykiske avstraffelser som pryl, mishand- ling, kvelertak, slag med stokk, utestenging i naken tillstand i vinter- kulde, påtvungen kald dusj, fastbinding i seng, tvangsarbeid uten mat, innelåsing i mörke kjellerrom, brenning med strykejern. Et sentralt element på dett punktet var altså anvendelse av smertefulle metoder og ulike former for frihetsberövelse. I dette bildet inngickk også mangel på beskyttelse av de yngre barna som kunne utsettes for mange former for overgrep fra de eldre.11 9NOU 2004:23, 9 kap. 10Omsorg og overgrep. Gransking av barnehjem, skolehjem og fosterhjem benyttet av kommune fra 1930-årene till 1980-årene. Rapport fra granskingsutvalg oppnevnt av Fylkesmannen i Sör-Tröndelag. Avgitt 8. mai 2007. 11NOU 2004:23, s 140–141. Barnaga i lag eller barnavårdens motiv för omhändertagande som grund för en definition av vanvård? Ett fjärde försök att definiera vanvård är att relatera till utveck- lingen av den svenska lagstiftning som reglerar aga och fysisk be- straffning av barn. Det har vi gjort i kapitel 4. Där framgår att all aga som intervjupersonerna vittnat om på skyddshem/ungdoms- vårdsskolor saknade stöd i lagstiftningen efter 1946. All aga på andra barnavårdsanstalter, exempelvis barnhem, saknade lagligt stöd efter 1960. saknade aga utförd av barnavårds- nämnden stöd i lagen. Detsamma gäller aga som barn utsattes för i fosterhem efter 1966. Ytterligare ett sätt att undersöka synen på vanvård och över- grepp historiskt är att studera skälen till att barn omhändertogs av samhället under en viss tidsepok. Tyvärr finns det inte särskilt många konkreta exempel på omständigheter som ledde till att barn omhändertogs i den forskning som vi gått igenom. Därför blir lag- texten i sig de definitioner som vi får hålla oss till för att beskriva hur man såg på vanvård, försummelse och övergrepp . Om barnavårdsnämnden ansåg att de biologiska föräldrarna ut- satte sina barn för övergrepp, brist på omsorg och vanvård som var så allvarlig att det motiverade ett tvångsingripande vid en viss histo- risk tidpunkt, finns det starka skäl att anta att samma beteende ut- övat av fosterföräldrar eller institutionspersonal skulle ha ansetts som allvarlig vanvård. Kommittén mot barnmisshandel gav i sitt slutbetänkande Barn- misshandel – att förebygga och åtgärda (SOU 2001:72) en defini- tion av barnmisshandel. Underlaget hade tagits fram av docent skulle barnmisshandel avse när en vuxen person utsätter ett barn för fysiskt eller psykiskt våld, sexuella övergrepp, kränkningar eller försummar att tillgodose barnets grundläggande behov.13 Definition av samhällelig omsorgsbrist och skadlig behandling av barn. I SOU 2001:72, Barnmisshandel. Att förebygga och åtgärda. Slutbetänkande av kommittén mot barnmisshandel. 13SOU 2001:72, Barnmisshandel. Att förebygga och åtgärda. Slutbetänkande av kommittén mot barnmisshandel. 2001, s. 120. Den följande propositionen14 behandlade bland annat frågan om att definiera barnmisshandel. Bland remissinstanserna motsatte sig flera kommitténs definition av barnmisshandel med motiveringen att termen misshandel borde reserveras för sådana förfaranden som motsvarar misshandelsbrott i . Kommitténs förslag skulle kunna skapa förvirring och tillämpningssvårigheter. Därför motsvarar begreppet barn som far illa bättre det som kommittén avsåg. Regeringen bedömde att: Så långt det är möjligt bör en gemensam syn skapas bland dem som i skilda sammanhang möter barn och unga under förhållanden där de far eller riskerar att fara illa. Ett barn riskerar att fara illa och barnets per- sonliga utveckling riskerar att skadas när det utsätts för fysiskt eller psykiskt våld, sexuella övergrepp, kränkningar eller när den som vårdar barnet försummar att tillgodose barnets grundläggande behov.15 Regeringen konstaterade också att det rådde stor enighet hos de yrkesgrupper som i olika sammanhang möter barn i utsatta situa- tioner om behovet av att på ett enhetligt sätt kunna beskriva under vilka förhållanden ett barn far illa. Att däremot fastställa en defi- nition är betydligt mer komplicerat. Meningarna om värdet av en definition är delade, både mellan och inom yrkesgrupper.16 Propositionen hänvisar fortsättningsvis till FN:s konvention om barnets rättigheter, särskilt till den artikel (19) som rör barnets rätt till skydd mot våld i familjen och till den svenska s.k. anti-aga para- grafen i 6 kap. 1 § som innebär att ett barn inte får utsättas för kroppslig bestraffning eller annan kränkande behand- ling. 5.3Ett barns lidande och utsatthet låter sig inte definieras av vilka synsätt som för tillfället varit förhärskande Vårt arbete med definitionen av vanvård och övergrepp ledde fram till några strategiska ställningstaganden. För det första kan det inte ha betydelse för utredningens val av vanvårdskategorier om det finns en samsyn eller forskningsmässigt 2002/03:53, Stärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m. 2002/03:53, s. 46. 2002/03:53, s. 47. stöd för att övergreppen eller försummelsen skulle vara skadliga för det barn som varit utsatt. Sådana samband är nämligen ofta svåra att belägga och måste i detta sammanhang läm- nas därhän. Vi avstår således ifrån att vid registreringen av vanvård bedöma om exempelvis inlåsning är skadligare än aga eller om ett sexuellt övergrepp är skadligare än att ha blivit utnyttjad i hårt kroppsarbete under hela barndomen. Vi tar inte heller ställning till om det alls är skadligt för ett barn att aldrig få julklappar eller att bli kallad horunge av sina fosterföräldrar. För det andra skedde den vanvård som intervjupersonerna be- rättat om under olika tider. Lagar och allmänt rättsmedvetande, idéer om barnuppfostran, religion och samhälle skilde sig från da- gens värderingar. Vi har dock bedömt att detta saknar relevans för utredningens uppgift att dokumentera och registrera vanvård. Vi återger det som intervjupersonerna berättat om. För det tredje är det delvis en annan fråga att analysera och för- söka förstå vilka faktorer som gav förutsättningar för den vanvård som förekom. Sådant som tidsanda, synen på barn och barnupp- fostran, social isolering och brist på insyn i familj och institution är exempel på aspekter som kan ingå i en analys. Men vi vill betona att för vår bedömning av vad som ska betraktas och registreras som van- vård är det inte relevant. Den konkreta behandlingen av det enskilda barnet är huvudsaken. Slutligen ger FN:s konvention om barnets rättigheter ett till- räckligt gott underlag för att ange vilken behandling och bemö- tande av barn som utredningen ska dokumentera som vanvård. 5.4En normativ definition av barns rättigheter – Arbetet med att definiera vanvård ledde fram till att vi antog ett modernt barnrättsbaserat perspektiv i stället för lagar, forsknings- resultat och analys av förhärskande idéer och värderingssystem. FN:s konvention om barnets rättigheter (Barn- konventionen) blev vägledande. En uttalad vetenskaplig ansats fick således ge vika för en barnpolitisk och normativ hållning i fråga om utredningens vanvårdsdefinitioner. Här nedan redovisas 17 av de 41 sakartiklarna i Barnkon- ventionen som haft avgörande betydelse för den grundläggande struktur för vanvårdskategorierna som sedan beskrivs i nästa avsnitt: Ett barn har grundläggande rätt att leva tillsammans med sina föräldrar, förutsatt att han/hon har det bra och tryggt med dem. Ett barn har rätt att behålla sin identitet, sitt medborgarskap, sitt namn och sina släktrelationer. Ett barn som inte bor med sina föräldrar har rätt att träffa och hålla regelbunden kontakt med båda föräldrarna. Ifall det inte är bra för barnet att träffa föräldrarna kan man hindra umgänge. Ett barn som inte kan bo med sin familj har rätt till särskilt skydd och stöd. I sådana fall ska man beakta kontinuiteten i barnets fostran, och ta hänsyn till barnets etniska, religiösa och språkliga bakgrund. Ett barn som placerats utanför sitt födelsehem har rätt till regel- bunden översyn av grunderna för sin omvårdnad och placering. Ett barn som tillhör en minoritet eller urbefolkning har rätt till sin egen kultur, religion och sitt eget språk. Ett barn har rätt till kostnadsfri grundläggande utbildning. Sta- ten ska främja utbildning och studiehandledning på andra stadiet samt förebygga avbrott i studierna. Ett barn ska skyddas mot alla former av utnyttjande som kan skada dess hälsa och utveckling. Ett barn får inte utföra arbete som kan hindra dess utbildning eller äventyra dess hälsa och utveckling. Ett barn ska skyddas mot alla former av sexuellt utnyttjande. Ett barn ska skyddas från narkotika och olaglig narkotikahandel. Inget barn får utsättas för tortyr eller annan grym eller förned- rande bestraffning. Ett barn som utsatts för någon form av utnyttjande bör få hjälp till rehabilitering och social återanpassning. Ett barn har rätt till bästa möjliga hälsa och till den hälso- och sjukvård han/hon behöver. Barnet har rätt till privatliv, och brevhemlighet. Barnets heder eller anseende får inte kränkas. Ett barn har rätt till vila, lek och fritid, och till att delta i konst- och kulturaktiviteter. Barnets åsikter ska beaktas med hänsyn till dess ålder och mog- nadsgrad. 5.5Att kategorisera vanvård ur intervjuer Utredningen har till denna delrapport och kommer även i det fort- satta arbetet att samla in ett unikt stort material i form av intervjuer och arkivmaterial. För att det skulle bli möjligt att analysera vilken vanvård som tusen individer17 hade berättat om konstruerade vi en databas för att notera vanvården från varje intervju. Då blev det möjligt att ta fram resultat för varje kategori av övergrepp och försummelse. Kategorierna för vanvård i databasen är ordnade i en struktur där det överordnade begreppet vanvård är uppdelat i två underka- tegorier: övergrepp och försummelse. Övergreppen är i sin tur uppdelade på fysiska/emotionella över- grepp och sexuella övergrepp. Vi har inte funnit det meningsfullt att fullt ut skilja på fysiska och emotionella övergrepp trots att mer vetenskapliga försök har gjorts i den riktningen för att reda ut vanvårdsbegreppet. Tanken är att alla övergrepp, fysiska och sexuella innehåller komponenter av emotionella kränkningar och övergrepp. Att försöka skilja ut vilka slags gränsöverskridanden som är renodlat emotionella respektive fysiska/sexuella är inte menings- fullt inom ramen för utredningens uppdrag. En rimlig tanke är dock att en viss typ kränkningar kan beskrivas och uppfattas hu- vudsakligen på en känslomässig nivå. För att tillgodose behovet av att kunna kategorisera också denna typ av kränkningar återfinns rubriken kränkning av gränser och integritet under kategorin Fysiskt/emotionella övergrepp. Att till exempel bli kallad hor- unge, att bli negativt särbehandlad i förhållande till biologiska barn, att få sina brev och dagböcker genomgångna och lästa faller under denna kategori. 17 Över 1 000 personer hade anmält sig till intervju när tiden för anmälan gick ut. Denna del- rapport bygger på 404 intervjuer. Efter figur 1 följer en summarisk genomgång av rubrikerna i databasen över vanvård med exempel på de olika vanvårdskate- gorier som återfinns under respektive rubrik. fys våld med tillhygge tillsynsynssvikt ff/inst tvång/regler/straff Övergrepp och försummelse – definitioner Här redovisas de resonemang som utgör bakgrunden till de definitioner av vanvård som utredningen använder sig av. Dessa definitioner återfinns i det följande. Försummelse handlar i denna utredning dels om vårdnadshavarnas försummelser, dels om den försummelse myndigheterna gör sig skyldig till, i form av bristfälliga utredningar, utebliven tillsyn etc. Myndighetsförsummelse redovisas dock på annat håll, se kapitlet Tillsyn och övrigt agerande från stat och kommun. I redovisningen av vanvård i form av försummelse skiljer vi på otillräcklig omvårdnad och otillräcklig tillsyn av fosterföräldrar och institutionsperson och otillräcklig skolgång. Med otillräcklig omvårdnad avses sådant som fosterföräldrarna eller institutionsper- sonalen främst ansvarar för; att exempelvis inte ha fått medicin eller läkarvård vid sjukdom, inte ha fått gå till tandläkaren, inte haft tillgång till tvål och tandborste, inte kunnat äta sig mätt, fått gå i omoderna, trasiga, för kalla kläder, inte haft egen säng, etc. Med otillräcklig tillsyn avses att de som är satta att vårda barnet inte har haft uppsikt; barnet har fått visats i farliga miljöer, haft tillgång till alkohol och narkotika i placeringen, varit utsatt för mobbning och pennalism av andra barn, kunnat avvika i perioder utan att någon brytt sig, etc. Otillräcklig skolgång innebär till exempel att barnet inte kunnat fullgöra obligatorisk skola, nekats fortsatta studier efter folkskola/grundskola, inte fått stöd och hjälp med att sköta skolarbetet. Möjlighet att registrera otillräcklig skolgång på grund av skador/blåmärken till följd av misshandel finns också. Undermålig kvalitet på den undervisning som ibland bedrevs i skolor knutna till olika institutioner finns även som vanvård- skategori under denna rubrik. Intervjupersonernas beskrivningar av eftersatt skolgång samt vård- nadshavares, underlåtenhet/oförmåga/ovilja att tillgodose barnets grundläggande behov, att garantera och befrämja barnets trygghet, säkerhet och utveckling i psykologiskt, medicinskt, socialt och fysiskt avseende. Fysiskt våld med och utan tillhygge Berättelser om avsiktligt fysiskt våld som riktats mot barnets kropp har delats in i två kategorier, fysiskt våld med tillhygge och övrigt fysiskt våld. Om våldet utövades med tillhygge har det i databasen registrerats att barnet har var varit utsatt för avsiktligt våld mot kroppen, vilket slags tillhygge förövaren använt sig av om och mot vilken del av kroppen våldet har riktats och hur ofta detta har skett och vem som utövat våldet. Anledningen till denna förhållandevis höga detaljeringsgrad har att göra med att vi tycker att det är angeläget att redovisa den mängd olika tillhyggen som förekommit i intervjupersonernas berättelser. Att ange specifikt vilka olika tillhyggen som använts berättar något om skillnaderna mellan olika barns utsatthet. Det innebär väsentliga skillnader för ett enskilt barn att få ett slag över handen med en disktrasa jämfört med att regel- bundet bli stucken i handen med synålar eller under en sommar bli slagen över ryggen med en kratta eller skjuten efter med hagelgevär. Under övrigt fysiskt våld redovisas avsiktligt våld mot barnets kropp som utövats utan tillhygge. Definition fysiskt våld med tillhygge Intervjupersonernas beskrivning av avsiktligt våld riktat mot barnets kropp där förövaren antingen höll i det tillhygge som användes för att utöva våldet, kastade föremål mot barnet, band barnet eller besköt barnet. Definition övrigt fysiskt våld Intervjupersonernas beskrivning av avsiktligt våld riktat mot barnets kropp utan tillhygge som kunde innebära: slagen med öppen eller knuten hand, sparkad/trampad/knäad, knuffad/kastad, skakad/fasthållen, nedtryckt, lyft/dragen, skallad, nypt, bespottad, kvävd, bränd, dränkt, skållad, kyld, biten, urinerad på, riven, skrubbad blodig. Barn jagad med bil, hund som hetsades mot barn, barn som tvingades skada sig själv med exempelvis rakblad, är gränsfall men betraktas inte i detta sammanhang som våld med tillhygge och faller således under denna kategori, övrigt fysiskt våld. Hot/hotfulla situationer Hot om våld, med eller utan åtbörder och åthävor i form av knutna nävar, knivar eller skjutvapen, är exempel på den typ av vanvård som hänförs till denna rubrik. Hot innebär även inter- vjupersonernas beskrivningar av situationer där hot legat i luften, i form av stämningar, blickar, tonlägen. Att bli vittne till hur andra barn misshandlas kan också ha uppfattats som hot. Hit räknas även hot om eller försök till kastrering/sterilisering, hot om att bli iväg- skickad, religiöst färgade hot samt hot i samband med tillsyns- besök. Ignorerad rädsla registreras också som hotfull situation. Definition hot/hotfulla situationer Situationer , händelser, stämningar och hotelser, uttalade eller outtalade, där intervjupersonerna beskriver hur de som barn upplevt stark rädsla, oro eller förvirring. Under denna rubrik registreras de rapporter om vanvård som inne- burit för hårt arbete i förhållande till barnets ålder eller som haft menligt inflytande på barnets hälsa och utveckling, möjligheter till fritid, lek och umgänge med kamrater, samt varit förödande för barnets möjligheter att delta i skolarbete på grundläggande nivå och/eller hindrat barnets möjligheter till studier på högre nivåer. När det gäller utnyttjad i arbete registreras utnyttjad i hårt arbete som vanvård om intervjupersonen själv tar upp det. Beskrivs arbetet av intervjupersonen som i någon mening normalt något som alla barn förväntades utföra , i det grann- skapet, registreras det inte som vanvård. Särskild uppmärksamhet har vid intervjuerna fästs vid eventuell särbehandling, om det endast var de placerade barnen, någon eller några av dessa som förväntades arbeta. Eventuellt hamnar sådan typ av vanvård under integritetskränkning, särbehandling och orätt- visor. Definition utnyttjad i arbete Intervjupersonernas beskrivning av hur de som barn utnyttjades i hårt/tungt arbete i exempelvis jordbruk, skogsbruk, hushållsarbete eller annan verksamhet, på ett sådant sätt att det hade menlig inverkan på barnets hälsa, utveckling och skolarbete. Integritetskränkning, särbehandling och orättvisor Detta är en vanvårdskategori som omfattar intervjupersonernas berättelser om kränkningar, särbehandling och orättvisor. Det har för intervjupersonerna kunnat handla om att bli berövad sitt namn, inte få tala sitt språk, bli påtvingad religiös eller politisk uppfatt- ning. Att inte få äta med resten av familjen, att bli uppställd på led för att mönstras av blivande fosterföräldrar hör till sådant som registrerats här. Att ha varit utsatt för nedsättande tillmälen, horunge, miss- , pissruska, etc., registreras noggrant och på hög detalj- nivå. Vi anser att rapporterna om ett sådant språkbruk föremedlar omedelbara och effektiva bilder av den utsatthet utredningen fått i uppdrag att beskriva. Denna kategori rymmer även berättelser om barn som berövats ägodelar, fått sina kontakter med omvärlden kontrollerade och socialt isolerats. Även bevittnat våld mellan närstående, registreras här trots att det rör sig om en form av traumatisk exponering som uppmärksammats först . Att definiera en så vid och mångtydig kategori som Integritets- kränkning, särbehandling och orättvisor som omfattar så många indi- vider och till så stor del bygger på subjektiva upplevelser och tolk- ningar, förutsätter att begreppen bryts ned och operationaliseras. Definitionen utgörs av 11 sådana nedbrutna och operationaliserade underkategorier. Definition integritetskränkning, särbehandling och orättvisor Intervjupersonernas beskrivningar av att ha varit utsatt för något av följande. 2.Berövad/begränsad kontakt med närstående, 4.Berövad kulturell/politisk/religiös identitet, 6.Förnedrad och orättvis behandlad, 7.Socialt isolerad/begränsad rörelsefrihet, 8.Kontroll av kommunikation/dagbok/telefon/post, 9.Berövad ägodel eller djur, På samma sätt och med samma motivering som när det gäller fysiskt våld finns det i denna kategori möjligheter att beskriva över- greppen på en förhållandevis hög detaljnivå. Det föreligger stora skillnader i ett barns upplevelse av att ha blivit kramad på ena bröstet av en fosterhemsinspektör och att ha varit utsatt för regel- bundna anala, genitala eller orala penetreringar av sin fosterfar. I detta sammanhang har vi inte värderat eller rang- ordnat betydelsen för den enskilde eller skador kopplade till olika typer av sexuella övergrepp. I den mån sexuell exploatering av barn och unga i kommersiella och liknande sammanhang har rapporterats, har sådant förts till denna kategori. Det kan ha handlat om att engagera barn och unga i aktiviteter med avsikt att framställa barnpornografi, bedriva barn- prostitution eller erbjuda barnet till flera förövare. Intervjupersonernas beskrivningar av handlingar eller situationer med sexuell innebörd där en vuxen eller ung person utnyttjade dem som barn för att tillfredsställa egna sexuella eller andra behov. Sexuella övergrepp kan delas in i två olika typer: Hands off, övergrepp utan fysisk kontakt kan innebära blott- ning, voyeurism,18 sexprat samt exponering för pornografiskt material. Hands on, övergrepp med fysisk kontakt kan vara, ofrivillig kropps- lig närhet, beröring, kyssar, smekningar och omfamningar, beröring av brösten, genitalia och/eller anus, onani, oralsex, att föra in finger, föremål eller penis i anus eller vagina. Det kan också vara att barnet uppmuntras/tvingas att mot sin vilja beröra förövaren och/eller utöva sexuella handlingar på förövaren. 18 Fackuttryck för smygtittning/fönstertittning. SOU 2009:99 Vad är vanvård Tvång, regler och straff Under denna kategori redovisas vanvård som har att göra med rutiner och regler för barnets uppförande som beskrivits som i fysisk och/eller psykisk mening, skadliga. Fysisk och/eller psykisk skadliga är vår sammanfattning av pla- ceringsperiodens regler/tvång och straff som har beskrivits som ohälsosamma, livsfarliga, skrämmande, smärtsamma, kränkande, orätt- visa, inkonsekventa, obefogade, obegripliga, absurda och bisarra. Det har kunnat handla om sådana vardagsregler som att; inte få äta med resten av familjen, inte få vistas inomhus , inte få använda elektriskt ljus vid läxläsning. Också olika straff som intervjupersonerna har uppfattat som orimliga även om de inte direkt varit kopplade till fysiskt våld redovisas här, exempelvis; ute- låsning, inlåsning, sova i ladugården och indragna matportioner. Till denna rubrik har också hänförts en typ av bisarrt tvång och absurda regler som för tankarna till psykisk ohälsa hos dem som utövar det, exempelvis extrem kontroll av kroppsfunktioner som; varit förbjuden att blinka, andas, urinera, dricka vatten, inte spola innan fostermodern kontrollerat avföringen, stå och sova, bara titta rakt fram, tvingats äta annat än mat eller otjänlig föda. I anslutning till den typ av bisarrt tvång det här är frågan om, att äta annat än mat/otjänlig föda ges också möjlighet att exakt registrera vad det intervjupersonerna berättar att de som barn blev tvingade att äta, exempelvis renträck, egna uppkastningar, mögligt bröd, djurfoder. Kategorin bisarrt tvång skiljer sig från övriga kategorier i så motto att det är en vanvårdskategori som inte i första hand är värderad och definierad av intervjupersonerna, utan av oss i samråd med psykologisk och psykiatrisk expertis. Ett samlingsbegrepp:, bisarr van- vård, har införts som ett försök att definiera den här typen av upp- levelser. För en mer utförlig diskussion, se kapitlet Försummelse och övergrepp – resultat, avsnitt Fysiskt och/eller psykiskt skadliga tvång/regler/straff. En sammanfattning av resonemanget ovan innebär följande definition: Definition fysiskt och/eller psykiskt skadligt tvång, regler och straff Uttalad eller outtalad ordning för barnets beteende/uppförande och dagliga livsföring som av IP beskrivits som fysiskt och/eller psykiskt skadlig, eventuellt åtföljda av bestraffningar som av IP beskrivits som psykisk och/eller fysiskt skadliga. 6Källor – Intervjuer och arkivhandlingar I detta kapitel redogörs först för hur intervjuerna har genomförts. Sedan beskrivs vilket arkivmaterial som har samlats in och hur det gått till. Kapitlet handlar således om arbetsmetod. Eftersom ingen har gjort en liknande statlig utredning i vårt land har frågor om arbetssätt och metoder beskrivits mer ingå- ende än vad som är brukligt.