sou · GYB367 · 2010-10-20 00:00:00 — I rättan tid? Om ålder och skolstart I rättan tid? Om ålder och skolstart Betänkande av Utredningen om flexibel skolstart i SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Till Statsrådet och Chefen för beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att analysera och föreslå hur införandet av en försöksverksamhet med flexibel skolstart i kan genomföras (dir. 2009:98). Uppdraget skulle redovisas . Till särskild utredare förordnades före detta departementsrådet . förordnades som sekreterare och beslut om entledigande fattades . Beslut om att förordna departementssekreteraren som sekreterare fattades och rådman som sekreterare . Utredningens administratör har varit . Som experter i utredningen förordnade regeringen utredare , Kom- muner och Landsting, råd- och stödchef , Special- pedagogiska skolmyndigheten, undervisningsråd , , departementssekreterare , Finans- departementet, departementssekreterare , Utbild- ningsdepartementet, departementssekreterare , , avdelningschef , Skol- inspektionen, utbildnings- och läromedelskonsult , Sameskolstyrelsen och förordnades rätts- sakkunniga , . På utredningens uppdrag har fyra forskare sammanställt tematiska kunskapsöversikter nämligen professor , , professor , , fil , och fil lic , Linnéuniversitetet. Utredningen har under arbetets gång haft löpande kontakt med företrädare för de kommuner som vid ett eller flera tillfällen ansökt om att få bedriva försöksverksamhet med flexibel skolstart. Vidare har utredningen haft kontakt med lärarnas och skolledarnas fackliga organisationer, föräldra- och elevorganisationer samt Fri- skolornas riksförbund. Utvärderingsfrågor har diskuterats med forskare vid () och . Utredningen har antagit namnet Utredningen om flexibel skolstart i (U 2009:06). Härmed överlämnar jag betänkandet I rättan tid? Om ålder och skolstart (SOU 2010:67). Betänkandets disposition och innehåll ................................... Förskoleklassen i den nya skollagen....................................... 2.1.3 Hemkommunens ansvar samt elevens placering Information och utvecklingssamtal............................. i den nya skollagen............................................ 2.2.1 Utbildningens omfattning och innehåll ...................... Skolplikt och rätt till utbildning i den nya skollagen............. 2.3.1 Vilka omfattas av skolplikt?......................................... 2.3.2 Skolpliktens inträde och upphörande.......................... 2.3.3 Ansvar för att skolplikten fullgörs............................... Vissa andra bestämmelser ........................................................ 2.4.1 Barns och elevers utveckling mot målen ..................... 2.4.2 Barn i behov av särskilt stöd......................................... 2.4.3 Tillsyn, statlig kvalitetsgranskning samt nationell uppföljning och utvärdering......................................... Flexibel skolstart i tidigare utredningar.................................. 3.1.2 Utredningen om förlängd skolgång............................. En ny gymnasieskola..................................................... Kommunernas intresse för flexibel skolstart.......................... 3.2.1 Ansökningar från elva kommuner ............................... 3.2.3 Arbetet inom Kommuner och Landsting ..... Barns utveckling och lärande................................................... Ålder och skolstart................................................................... Sätt att organisera för att individanpassa skolgången ............ Förskoleklassen som övergångsform...................................... Några erfarenheter från andra länder...................................... 4.5.1 – skolstart på födelsedagen .................... 4.5.2 – tre terminer med skolstart .......................... 4.5.3 – rullende skolestart..................................... 4.5.4 – fleksibel skolestart.......................................... Tillämpning av hittillsvarande lagstiftning ..................... 5.1Rätt till förskoleklass samt skolplikt och rätt till Förskoleklassen – en ny skolform .......................................... Hur möjligheterna utnyttjats.................................................. Tillsyn och inspektion.................................................. Mer flexibel start i förskoleklassen ............................. Förskoleklassen – en skolform som behöver tydliggöras ... Att tydliggöra möjligheter till flexibilitet............................. Uppföljning och utvärdering ...................................... Försöksverksamhetens syfte och mål................................... Vad ska följas upp och utvärderas?....................................... 7.3Utvärdering av effekter på elevers resultat och sociala 7.3.1 Att hänföra effekter till ett försök ............................ 7.3.2 Att mäta effekter på lång sikt .................................... Uppföljning av ekonomiska konsekvenser .......................... Annan uppföljning och utvärdering ..................................... Tidpunkt för en slutlig utvärdering ...................................... Databehov och datatillgång................................................... Ansvar för uppföljning och utvärdering............................... Förslag till försöksverksamhet.................................... Målkonflikter och dilemman................................................. Antal skolstarter per läsår...................................................... Ansökande kommuners önskemål ............................ 8.2.3 Skolstart vid höst- och vårtermin............................... 8.2.4 Skolstart i befintliga eller separata klasser................. Antagande om effekter och genomströmning ....... 8.3.2 Inordnande i reguljära klasser .................................... Genomströmning i utbildningssystemet ................... 8.4.1 Ett randomiserat, kontrollerat försök?...................... 8.4.2 Överväganden och förslag till design......................... 8.5.1 men inte motsvarande skolformer ...... 8.5.2 ........................Kommuner utgör det primära urvalet 8.5.3 .............Kommunala och fristående skolor kan delta 8.5.4 ..................................................Ansökan om att delta 8.5.5 ............Principer för urval av kommuner och skolor 8.6.1 ...........Kommuners intresse för att delta i ett försök 8.6.2 ..........................Antal elever i en försöksverksamhet 8.7Planering för och genomförande av en Samordning och ledning............................................. Fortbildning för lärare ................................................ Behov av reglering rörande skolplikt m.m. ................... 9.1Skolpliktens inträde och upphörande vid en flexibel 9.1.1 Resonemang kring gällande rätt................................. 9.1.2 skolstart i en försöksverksamhet................. 9.1.3 skolstart i en försöksverksamhet ................... 9.2 Behov av reglering i övrigt..................................................... Beslut att delta............................................................. 9.2.2 Hemkommunens ansvar för elevers utbildning ........ Stöd till föräldrar m.m. ............................................. Föräldrars beslut om barnets skolstart................................. 10.3.1 Möjligheten att bedöma skolmognad........................ 10.3.2 Stöd till föräldrar ........................................................ Samverkan vid övergångar ..................................................... 10.4.2 Förskoleklassen och ............................. 10.4.3 Stöd för samverkan vid övergångar ........................... 11.1.1 Ledning, samordning och information...................... 11.1.3 Uppföljning och utvärdering ..................................... 11.1.4 Insatser oberoende av en försöksverksamhet ........... 11.2.1 Direkta kostnader för deltagande.............................. 11.2.2 Omfördelning av barn mellan Personlig integritet och sekretessbehov ...................... Behandling av personuppgifter ............................................. Personuppgifter i statistik och vid forskning....................... Konsekvenser för barn i behov av särskilt stöd i Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen ................ Konsekvenser för enskilda huvudmän .................................. Förslag till lag om försöksverksamhet med flexibel Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)...................................................... Bilaga 1 Kommittédirektiv............................................................. Barns utveckling och lärande – en kunskapsöversikt..... Ålder och skolstart – en kunskapsöversikt..................... Sätt att organisera för att individanpassa skolgången..... Bilaga 5 Förskoleklassen som skolform, en kunskapsöversikt.... Bilaga 6 Missiv och webbenkät till kommuner ............................. Bilaga 7 Missiv och webbenkät till fristående huvudmän ............ Frågan om ålder och skolstart har varit återkommande i den svenska skoldebatten. Skolstartsåldern är relativt sen i i internationell jämförelse. I de flesta skolsystem tycks dock inte tidpunkten för skolstart bygga på vetenskaplig grund om barns lärande och utveckling, utan snarare grundas på tradition eller politiska och ideologiska överväganden i ett historiskt samman- hang. I den svenska diskussionen om lämplig skolstartsålder är synen på var det institutionaliserande lärandet ska ske, och de olika traditioner som förskolan och står för, central. Mer specifik är frågan om flexibel skolstart, vilken har varit begränsad i den svenska skoldebatten. Benämningen flexibel skol- start användes 1991 när möjligheten för sexåringar att börja grund- skolan efter föräldrars önskemål, under en sexårig övergångstid, gjordes till en rättighet. Redan i Förskola-skola kommitténs betänkande diskuterades emellertid den s.k. successiva skolstarten. I direktiven till föreliggande utredning avses med flexibel skol- start att ett barn ska kunna börja årskurs 1 i på höst- eller vårterminen det kalenderår barnet fyller sex eller , eller på vårterminen det kalenderår barnet fyller , allt efter föräldrarnas beslut. Syftet är att nå en ökad måluppfyllelse i grund- skolan. Antagandet är att en flexibel och således mer individ- anpassad skolstart, utifrån barnets mognad, ska leda till att eleverna bättre kan utvecklas utifrån sina förutsättningar och behov. Utredningens uppdrag har varit att föreslå en försöks- verksamhet med flexibel skolstart så att effekterna på elevers resultat kan utvärderas. Även andra aspekter, t.ex. elevers sociala utveckling, bör kunna belysas. Dessutom ska det ingå att se över om försöksverksamheten medför några ekonomiska konsekvenser och i så fall vilka. Uppdraget har även omfattat att redogöra för dels vilka ekonomiska, organisatoriska och pedagogiska förutsättn- ingar som ska finnas för att försöksverksamheten ska kunna genomföras, dels vilka konsekvenser flexibel skolstart får för genomströmningen i utbildningssystemet. I uppdraget har det också ingått att redovisa hur kommunerna kan nyttja nuvarande lagstiftning för att göra starten i förskoleklassen mer flexibel samt att lämna förslag till på vilket sätt föräldrar och barn ska erbjudas skolmognadsprov. Vissa länder har skolsystem som medger skolstart under läsåret. På börjar barn skolan successivt i samband med sin födelsedag. I finns, beroende på lokala beslut, möjlighet för barn att börja skolan vid fler än ett tillfälle under läsåret. Även i och finns möjlighet att lokalt fatta beslut om rullende respektive fleksibel skolstart. Även om det är svårt att göra meningsfulla internationella jämförelser kan två förhållanden noteras. Dels avser möjligheten till flexibilitet vid skolstarten ofta en frivillig verksamhet, en flexibilitet som motsvarar en flexibel start i den svenska förskole- klassen – vilken är möjlig redan med nuvarande bestämmelser. Dels betyder den flexibla skolstarten under läsåret inte nödvändigtvis att skolgången därefter är flexibel. I andra länder sker avslutningen av den obligatoriska skolan i regel för alla barn, vid skolårets slut. Man tar oftast ställning till vilken årskurs det enskilda barnet ska hänföras till under första eller andra skolåret. Över tid har det skett en förändring från ett biologiskt synsätt, där barnets mognad diskuterats i förhållande till tidpunkt för skolstart, till ett synsätt där skolans verksamhet ska anpassas till det enskilda barnet. De gällande svenska styrdokumenten före- skriver att undervisningen ska anpassas till elevens förutsättningar och behov att kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbild- ningens mål. I den nya skollagen framhålls, att elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. Efter- som skolans uppgift är att möta det individuella barnet och att anpassa sig efter dess förutsättningar, får frågan om skolstarten mindre betydelse än frågan om vilken verksamhet som bedrivs. Med utgångspunkt i fyra tematiserade kunskapsöversikter över svensk och internationell forskning, har förutsättningar för den flexibla skolstarten identifierats. De valda forskningsområdena är: Barns utveckling och lärande, Ålder och skolstart, Sätt att organisera för att individanpassa skolgången och Förskoleklassen som över- gångsform. I de fyra översikterna redovisas tveksamheter inför flexibel skolstart. Det bör dock påpekas att den forskning som redovisas inte ger en helt samstämmig bild. Flera av de refererade studierna i översikterna kritiseras även i fråga om metod och design. Resultaten från studierna av förhållanden i andra länder är inte heller självklart jämförbara med de svenska. Kunskapsöversikterna ger inte tydliga belägg för att en tidig skolstart skulle vara gynnsam för elevers senare skolprestationer. Forskningen pekar snarare på att en tidig formaliserad skolgång, med mer vuxenstyrd undervisning, missgynnar elever i den fort- satta skolgången. Däremot är forskningsresultaten tydligare vad gäller förskolans betydelse för hur elever lyckas senare i skolan. En i förskola med god kvalitet har positiva effekter på barns kognitiva, sociala och emotionella utveckling. Något entydigt stöd för att elevers förutsättningar att utveckla ämneskunskaper samt sociala och emotionella kompetenser ökar genom individanpassad undervisning, såsom den oftast utformas i , ger forskningen inte. Studier av undervisning i svenska skolor visar främst på en motsatt effekt till följd av en stark betoning på elevers eget arbete. Det finns inte heller något tydligt vetenskapligt stöd för att bedriva undervisning i ålders- blandade grupper. Lärandet i årskursblandade klasser har i stor utsträckning organiserats som eget arbete, med lite tid för gemensamma samtal kring ett innehåll. De genomsnittliga resultat- skillnaderna tycks inte vara stora mellan åldershomogena och åldersheterogena klasser. Däremot tycks vissa elevgrupper miss- gynnas i åldersblandade klasser, t.ex. svagpresterande elever. Av allt att döma är den verksamhet eleverna möter av betydligt större vikt för elevernas kunskaps- och sociala utveckling, än möjlig- heten att börja skolan vid olika ålder och vid fler än ett tillfälle under läsåret. En flexibel skolstart ställer stora krav på läraren, den pedagogiska miljön i skolan och på en utvecklad samverkan mellan förskolan, förskoleklassen, och fritidshemmet. Nuvarande bestämmelser om start i förskoleklass och grund- skola medger en betydande flexibilitet. Möjligheten att börja är begränsad till höstterminsstart för sex- och sjuåringar samt kan, om särskilda skäl föreligger, medges för åttaåringar. Förskoleklassen däremot är inte begränsad till Endast en procent av eleverna i årskurs 1 har varit yngre än vid reguljär skolstart, dvs. börjat skolan det kalenderår de fyllde . Lika små andelar har utgjorts av fem- respektive sjuåringar i förskole- klassen, där majoriteten började det kalenderår de fyllde . De bestämmelser som reglerar starten i förskoleklass och grundskola tycks inte vara särskilt väl kända. Inte minst tycks det finnas brist på information till föräldrar om de möjligheter till flexibilitet som finns i samband med skolstarten. Mot denna bakgrund aktualiserar uppdraget att utforma ett förslag till en försöksverksamhet ett antal målkonflikter och dilemman. Dessa har sin grund i konflikter mellan redovisade forsknings- resultat, krav som utvärderingen ställer, etiska hänsyn och praktiska möjligheter att genomföra ett försök. För det första bör en försöksverksamhet med flexibel skolstart planeras med utgångspunkt i aktuell, vetenskapligt grundad kun- skap om barns utveckling och lärande under de tidiga skolåren. De redovisade forskningsresultaten ställs mot kommunernas önskemål och ett möjligt praktiskt genomförande av en försöksverksamhet. För det andra saknas kunskap om effekter av flexibel skolstart i den svenska obligatoriska skolan. En försöksverksamhet skulle kunna bidra med kunskap. Detta måste emellertid vägas mot att barn inom ramen för ett försök kommer att möta en verksamhet som, enligt refererade studier i kunskapsöversikterna, riskerar att ge försämrade förutsättningar för barnets kognitiva och sociala utveckling. Detta är ett etiskt dilemma och en försöks- verksamhet kan ifrågasättas med utgångspunkt i FN:s barn- konvention. För det tredje skulle det vara önskvärt att planera för ett randomiserat, kontrollerat försök för att kunna svara mot direk- tivens krav på att utvärdera effekter av flexibel skolstart på elevers resultat. En utformning av försöket för att möjliggöra en sådan utvärdering kommer på olika sätt i konflikt med direktivens skrivning om ökad valfrihet för föräldrar, vad som är försvarbart ur ett barnperspektiv och kommunernas önskemål i fråga om formerna för genomförandet. Det förslag till en försöksverksamhet som redovisas innebär därmed i delar avsteg från vad som borde förordas med utgångs- punkt i aktuell forskning. Förslaget utgör också kompromisser när det gäller möjligheterna att kunna utvärdera effekter på elevers resultat och sociala utveckling samt när det gäller kommunernas önskemål om genomförande. Däremot kompromissas inte med föräldrars ökade valfrihet. Därtill har, med hänsyn till , stor vikt lagts vid att beakta de etiska aspekterna i planeringen av försöket. I den försöksverksamhet som föreslås, ges det möjlighet att börja vid höst- och vårterminernas början. Förslaget innebär att barn i försöksverksamheten kan börja skolan på höstterminen det kalenderår barnet fyller , på vårterminen det kalenderår barnet fyller , på höstterminen det kalenderår barnet fyller (reguljär start) och på vårterminen det kalenderår barnet fyller . Det är föräldrarnas val som styr tidpunkten för barnets skolstart, efter samtal med personal i förskola/förskoleklass. De elever som har börjat på vårterminen ska hänföras till reguljär årskurs 2 eller 3 senast inför elevens femte termin. Detta föreslås ske efter en individuell bedömning. Skol- plikten kommer för samtliga barn med tidigarelagd och reguljär skolstart att inträda på höstterminen det kalenderår barnet fyller . För de barn som senarelägger skolstarten med en termin kommer skolplikten att skjutas upp motsvarande en termin. Skol- lagens regler om skolpliktens upphörande kommer att tillämpas även för de elever som ingår i försöket. Det betyder att elever i försöket kommer att gå olika i , mellan åtta och ett halvt och . Såväl kommunala som fristående skolor ska kunna omfattas. De kommuner som vill delta i försöksverksamheten föreslås ansöka om deltagande till . Det primära urvalet avser kommuner. Ett antal intresserade skolor inom de utvalda kommunerna ska ges möjlighet att delta i försöket. Försöksverksamheten inleds /13 med att omfatta en kontrollgrupp som utgörs av eleverna i årskurs 1 vid de deltagande skolorna. Under de påföljande tre läsåren ges möjlighet till flexibel skolstart. Sammanlagt bör ca 2 500 elever som börjar årskurs 1 per läsår ingå i försöket. Cirka 7 500 elever kommer sålunda ges möjlighet till flexibel skolstart, varav antas välja att börja skolan flexibelt. Mot bakgrund av att forskningen i kunskaps- översikterna pekar på tveksamheter kring hur individanpassningen tar sig uttryck i den svenska skolan bör försöket föregås av en i praktiken obligatorisk fortbildning för berörda lärare, med inriktning på individanpassad undervisning. Såväl ansvaret för att samordna och leda försöksverksamheten som ansvaret för att följa upp och utvärdera den, föreslås ligga på . Resultaten från uppföljningen och utvärderingen bör rapporteras successivt, eftersom det dröjer jämförelsevis innan en samlad redovisning kan göras. Observationer av undervisningen föreslås utgöra ett väsentligt inslag i datainsamlingen inför utvärderingen, eftersom betydelsen av den verksamhet eleverna möter i skolan har betonats så kraftigt i de sammanställda kunskapsöversikterna. Det longitudinella material som utvärderingen av försöket genererar bör även användas för forskning. Behovet av ökad kunskap, bl.a. om sambandet mellan ålder och skolstart, baserad på svenska förhållanden är påtagligt. Det är angeläget att medel avsätts för sådan forskning. Det saknas vetenskapligt stöd för att skapa ett regelrätt skolmognadsprov som stöd inför föräldrars val om barnets skolstartstidpunkt. Något sådant har därför inte föreslagits. I stället bör ges i uppdrag att utarbeta ett stödmaterial till föräldrar som bl.a. belyser de möjligheter till flexibilitet som finns samt problematiserar barns skolstart. Materialet bör också tydlig- göra det stöd föräldrar kan få av personal i förskolan och förskoleklassen inför beslutet om barnets skolstart. Härutöver föreslås att utarbetar allmänna råd för förskoleklassen samt att ett stödmaterial för diskussioner om sam- verkan mellan personal i förskolan, förskoleklassen, och fritidshemmet utvecklas. Även ett informationsmaterial för att öka kännedomen om de bestämmelser som reglerar starten i förskoleklassen och , riktat till kommunala politiker och tjänstemän, huvudmän och rektorer, behöver utvecklas. De statliga kostnaderna för försöksverksamheten uppgår till ca , vilket motsvarar ca . Av dessa avser ca uppföljning och utvärdering av försöket. Huvudmännen deltar frivilligt i försöksverksamheten. Ett deltagande kommer att kräva resurser för bl.a. förberedelser, fortbildning samt insamling och rapportering av data för uppföljningen och utvärderingen. Försöksverksamheten kommer också att innebära en omfördelning av barn mellan de olika verksamhetsformerna, vilket sannolikt leder till besparingar för huvudmännen. med flexibel skolstart i 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om försöksverksamhet med flexibel skolstart i . Bestämmelserna gäller såväl offent- lig som enskild huvudman. 2 § Syftet med lagen är att möjliggöra en försöksverksamhet med flexibel skolstart i . 3 § För kommuner, huvudmän för utbildning, skolor och elever som deltar i försöksverksamheten gäller bestämmelserna i denna lag i den mån de avviker från bestämmelser i skollagen (2010:800). 4 § I försöksverksamheten får barn, förutom att börja skolan på höstterminen det kalenderår barnet fyller , på vårdnadshavares begäran, börja skolan 1.på höstterminen det kalenderår barnet fyller , 2.på vårterminen det kalenderår barnet fyller , eller 3.på vårterminen det kalenderår barnet fyller . Endast barn som är bosatta i samma kommun som den deltagande skolan och som har gått i förskola eller förskoleklass får börja skolan än höstterminen det kalenderår barnet fyller .