sou · GYB347 · 2010-06-28 00:00:00 — Det är dock felaktigt att ange bestämda tidsgränser eftersom svårighetsgraden av tillstånden och deras följdfenomen måste bedömas individuellt. Vissa personer som har svårt missbruk/beroende har också en personlighetsstörning (axel 2 i DSM-systemet), Personlighetstillstånden kan ha en mera permanent karaktär och kan leda till avsevärda störningar i arbetsförmågan. Återigen gäller individuell bedömning. När intensiva vårdperioder (oavsett om dessa sker i sluten- eller öppenvårdsform) är avslutade krävs ofta en fortsatt, men mindre intensiv, vård för att upprätthålla fortsatt nykterhet. Det kan t.ex. gälla medicinering, att besöka vårdenheten för att uppvisa nykterhet eller att delta i AA-möten Sådan vård bör kunna ske utan sjukskrivning. Vanligen har man i det skedet återfått full arbetsföga, åtminstone om den kognitiva funktionen är intakt (se nedan). Alkohol och kognitiv funktionsnedsättning Ett skäl till nedsatt arbetsförmåga i relation till alkoholkonsumtion är kognitiv funktionsnedsättning Alkohol har en påverkan på kognition och det är av betydelse för arbetsförmågan hur genomgripande denna påverkan är och hur länge nedsättningen kvarstår efter avslutat bruk. I svåra fall av missbruk leder långvarig hög alkoholkonsumtion till en permanent hjärnskada med särskilt påtaglig påverkan på inlärning och senare fullständig demens [39]. I en amerikansk kongressrapport framgår det att skador på hjärnans framlob, orsakade av alkoholmissbruket, har en avgörande betydelse. Detta gäller inte minst den exekutiva kognitiva funktionen, vilken handlar om förmågan till komplexa mentala processer såsom uppmärksamhet, planering, organisation, abstraktion m.m. Dessa funktioner har förstås vital betydelse för att en individ ska kunna sköta ett arbete. Merparten av ovan nämnda rapport avhandlar konsekvenserna av de svåraste formerna av alkoholproblem. Ett exempel på grav påverkan på hjärnan är t.ex. svåra hjärnskador såsom krympt hjärnmassa. Den här typen av svåra fall uppkommer endast efter mycket höga och långvariga alkoholintag. Ett annat område gäller utvecklingen av den neurokognitiva funktionen efter avslutat drickande. Den perioden kan indelas i tre olika faser: [40]. 1.den akuta avgiftningsperioden (efter att drickandet avslutats), 2.den intermediära perioden (avgiftning t.o.m. efter nykterhet) samt 3.förlängd abstinens (upp till efter avslutat drickande). Den första, akuta avgiftningsperioden är så präglad av abstinenssymtom att neuropsykologisk mätning av påverkan ofta är meningslös. I den andra, den intermediära, perioden kvarstår påverkan på visuospatiala funktioner (förmågan att kunna tolka synintryck, t.ex. förmågan att bedöma avstånd) och förmåga till problemlösning. Inlärd verbal förmåga kan däremot vara intakt. Att den inlärda verbala förmågan är intakt kan leda till att bedömare missar en nedsatt arbets- och funktionsförmåga hos en individ. Detta gäller under hela den intermediära perioden och kan leda till att en individ riskerar att få för stora krav ställda på sig under sin rehabiliteringsperiod (idem). Slutligen förekommer långtidseffekter i form av nedsatt kognitiv förmåga (t.ex. rumsuppfattning eller vissa minnesfunktioner) kan kvarstå hos vissa individer efter uppnådd abstinens. En del av dessa långtidseffekter kan vara skador som inte går att rehabilitera, dvs. skadan har blivit kronisk. Detta kan uppträda t.o.m. hos yngre personer. För att förstå alkoholkonsumtionens effekter på arbetsförmågan är det också viktigt att ta ställning till om det finns effekter även i den lägre skalan av överkonsumtion än de som avhandlades ovan. Med lägre överkonsumtion avses här riskkonsumtion enligt ovan given definition. Forskning visar att intensivkonsumtion, särskilt för unga, korrelerar med kognitiv nedsättning [41]. Detta förhållande kan vara korrelerat till att personer som haft flera abstinensperioder får en större nedsättning av den kognitiva funktionen (dvs. även abstinensperioden tycks vara skadlig). förstås svårt att värdera den långsiktiga betydelsen av ett sådant dryckesmönster, men författarna menar att det delvis rör sig om kvarstående effekter. Även bakrus ger neurokognitiva störningar men resultaten har varit motstridiga: de första studierna visade endast små effekter vilket författarna tolkar som att man först studerade alltför okomplicerade kognitiva funktioner. studier av mer komplexa funktioner har däremot visat att bakruset påverkar vissa specifika funktioner, särskilt förmågan att vara uppmärksam. [42]. Svårt missbruk eller beroende kan ge varaktiga hjärnskador, vilka i sin tur kan medföra nedsatt kognition; dels när det gäller högre komplexa funktioner (t.ex. problemlösning), dels i form av nedsatt närminne. Vid nedsatt kognitiv funktion kan tanken på att byta till ett enklare arbete framstå som ett lämpligt rehabiliteringsalternativ. En av de vanliga kognitiva funktionsnedsättningarna är dock försämrad inlärningsförmåga. Om problem med inlärning föreligger hjälper det inte alltid att byta till ett jobb av okomplicerad karaktär. Inlärningsmoment förekommer i de flesta arbeten i ett modernt arbetsliv och även ett nytt, om än okomplicerat arbete, skulle bli väsentligt svårare att hantera för en person med nedsatt inlärningsförmåga än vad det skulle vara för en person som inte har någon kognitiv funktionsnedsättning. Dessa funktionsnedsättningar är, som sagts ovan, ofta svåra att fastställa med de fysiologiska undersökningsmetoder som står till buds (röntgen, magnetkameraundersökning m.m.), däremot kan störningarna ofta påvisas med neuropsykologiska test. Observera dock att kvarstående god verbal förmåga ibland leder till att tillstånden förbises. Information om sökningar i databaser MeSh-termer och sökord för databassökningar i PubMed Alcohol; problems, use, disorders, diagnoses, consumption, Alcohol drinking, drinking abuse, misuse, binge, episodic, heavy drinking, cage. Absenteeism, sickness absence, sick leave, sickness leave, absenteeism, certification, invalid absence, employee benefits, disability evaluation, truancy, incapacity benefits, vocational training, withdrawal behaviour, turnover, tardiness. Work less ness, work inability, work capacity, work Work capacity evaluation, workplace, workload, task Fritextsökning, ej MeSh-term: Work performance, return to work, RTW, work resumption, Resultat från databassökning i Social Sciences Citation Index (SSCI) –2008 alcohol* work* alcohol* evaluation* alcohol* work* evaluation* alcohol* capacit* alcohol* capacit* work* alcohol* sick* alcohol* work* sick* alcohol* leave* alcohol* employ* alcohol* employ* leave* alcohol* employ benefits alcohol* absen* alcohol* employ* absen* alcohol* absen* drink* alcohol* disabilit* alcohol* disabilit* work* SOU 2010:47 Bilaga 3 Resultat från databassökning i PsychINFO –2008 alcohol disability and labor alcohol and disability benefits Resultat från databassökning med MeSh-termer, respektive fritextsökning i PubMed Task performance and analysis SOU 2010:47 Bilaga 3 Resultat från sökning med kombinationer av Granskade abstracts; via sökning med MeSh-termer i PubMed Alcoholism* AND sick leave* SOU 2010:47 Bilaga 3 Granskade abstracts via fritextsökning i PubMed Return to work AND Return to work AND alcohol Alcohol AND sick leave Alcohol* AND sick leave* för dataextraktion och kriterier för kvalitetsbedömning av studier Datum granskningen gjordes: 200 - - . Land (studie) Vilka samband studeras?... Typ av studie Experimentell studie: RCT CT Kvasiexperiment Annan studie... Observationsstudie Tvärsnittsstudie Longitudinell Prospektiv Retrospektiv Kohort Fallkontroll Litteraturstudie: Meta-analys Systematisk översikt Review Modellstudie Multicenter ...Framgår ej Studietid: Ej aktuellt Varierar År .Månader Adekvat: Ja Nej Tveksamt Yrkesverksamma Befolkning Sjukskrivna Visst geografiskt område:. Tjänstemän Visst yrke, vilket. Viss arbetsplats/bransch, vilken Enkät: Med vinjetter. Validerad: Ja Nej Delvis Uppgift saknas Hänvisning. Intervju Strukturerad Semistrukturerad Individuell Grupp Face-to-face Telefon insamling Registerdata: Typ: . Sjukfrånvaro Förtidspension Annan frånvaro Självrapporterade Läkarrapporterade Från sjukintyg Registerdata (försäkringsbolag) Registerdata(arbetsgivare) Incidens/fall Incidens/personer Längd, Sjukskrivningsdiagnos Annat Typ av alkoholdata Register Självrapporterat Typ av instrument Annat.. Sjukdom/diagnos i fokus (flera kan anges): .Ej aktuellt Ej aktuellt Sjukskrivningsintyg Förtidspension Registerdata Självrapporterad Data från med. journal eller dylikt Klinisk undersökning speciell för studien ej Tydliga Otydliga Adekvata Ej adekvata Enhetliga för ingående grupper; Ja Nej Oklart Kontroll- eller referensgrupp; relevant vald Ja Delvis Nej Ej aktuellt ej Tydliga Otydliga Adekvata Ej adekvata. Enhetliga för ingående grupper; Ja Nej Oklart Beskrivning av studiepopulationen, studiegruppen etc. totalt och uppdelat på kön, med procentuellt bortfall, i olika delgrupper. Studiepop (undersökningsgrupp) Är studiegruppen tillräckligt stor? Bortfall, primärt Bortfall saknas Systematiskt Icke systematiskt Ej analyserat Uppgift saknas Om bortfallet är systematiskt: har hänsyn tagits till detta i dataanalyser Ja Delvis Nej oklart i slutsatser Ja Delvis Nej Oklart Sekundärt bortfall Ej aktuellt Bortfall saknas Systematiskt Ej systematiskt Ej analyserat Uppgift saknas Om bortfallet är systematiskt: har hänsyn tagits till detta i dataanalyser Ja Delvis Nej Oklart i slutsatser Ja Delvis Nej Oklart Internt bortfall som är av vikt? Typ av intervention: Determinanter, vilka har inkluderats:.. Selektionsfel: Nej Oklart, men ej troligt Oklart, men troligt Ja: Informationsfel: Nej Oklart, men ej troligt Oklart, men troligt Ja: Confounding: Nej Oklart, men ej troligt Oklart, men troligt Ja: Justerat för i analysen Ja Nej Kommentarer: Utfallsmått Sjukfrånvaro: Kort Lång Typ av mått. Alkoholkonsumtion Typ av mått Återgång i arbete Arbetsförmåga Funktionsförmåga Vilka utfallsmått har använts?... Teorianknytning anges Nej Ja, vilken.. Metod för dataanalys Tydligt beskriven: Ja Nej Adekvat Delvis adekvat Ej adekvat Uppgift saknas Vilka metoder har använts:.. ..... Har effektmodifiering beaktats i analysen? Ja Nej Ej relevant Specifika svagheter i analysen:.. Kvantitativ analys Ja Nej i förväg tydligt formulerad hypotes Ja Nej power-analys gjord Ja Nej Borde gjorts Kvalitativ analys Ja Nej Förförståelsen tydliggjord Ja Nej Perspektiv tydliggjort Ja Nej Etisk tillstånd JaNejFramgår ej Etiska överväganden har nämnts i artikeln: JaNejFramgår ej Beroende part medverkat i undersökningen: JaNejFramgår ej Resultat: (med fokus på de som är av intresse för denna översikt Resultaten generaliserbara Nej Tveksamt Ja, för vilken grupp? Relevans för praxis Nej Tveksamt Ja, för vilken grupp? 0 1 3 5 0 1 2 3 Kriterier för bedömning av kvalitet i granskade studier sjukskrivningsprojektet Aspekter att ta ställning till i förhållande till frågeställningen: tillräcklig storlek, adekvat studiedesign, relevant uppföljningstid med hänsyn till utfallsmåttet, relevant kontroll- eller jämförelsegrupp (där sådan är aktuell), relevanta och tydliga inklusionskriterier, relevanta och tydliga exklusionskriterier, relevanta determinander, valid metod för datainsamling. a) Samtliga ovanstående aspekter är uppfyllda b) Någon av ovanstående aspekter är inte fullt tillfredställande c) Några av ovanstående aspekter är inte fullt tillfredställande d) Någon av ovanstående aspekter är undermålig Följande fyra aspekter är av vikt: bortfallets storlek (i alla steg), hur noga det är redovisat, grad av systematik och dess betydelse för resultatet, hur hänsyn tagits till eventuell systematik i bortfallet i analysen. Alla olika typer av bortfall sammanvägs här: primärt, sekundärt (dvs. vid uppföljningar), internt (sällan redovisat) olika bortfall vid olika steg i processen och vid olika typer av datainsamling för samma studiepopulation etc. Det avgörande är i vilken grad bortfallet kan ha påverkat resultaten. Detta beror alltså på dess storlek, eventuell systematik och om man korrigerat för systematiken på ett adekvat sätt. a) Bortfallet kan inte antas ha påverkat resultaten b) Bortfallet kan antas ha påverkat resultaten, men endast i liten utsträckning c) Bortfall kan antas ha påverkat resultaten, men inte på något avgörande sätt d) Stor risk för att resultaten påverkats av bortfallet på ett avgörande sätt. a) Hänsyn tagen till confounders på adekvat sätt b) Hänsyn tagen till vissa confounders på adekvat sätt c) Tveksamt om tillräcklig hänsyn tagits till confounding d) Inkluderade confounders ej kontrollerade för. eller informationsfel, som ej tagits hänsyn till i analys eller tolkning a) Relevant statistisk metod, tagit hänsyn till effektmodifierare b) Relevant statistisk/kvalitativ metod c) Acceptabel statistisk/kvalitativ metod d) Tveksam analysmetod Precision, utfall (outcome) a) Adekvat utfallsmått i förhållande till frågeställning etc,objektivt verifierbart eller Smala konfidensintervall eller andra spridningsmått. b) Adekvat mått, men ej väl definierat. Signifikanta men breda konfidensintervall. c) Delvis adekvat mått, ej väl definierat. d) Icke adekvat, oklart beskrivet, ej möjligt att bedöma. Mått som användes och sammanställning av de inkluderade studierna Beskrivning av alkoholmått som användes i respektive studie. Frekvens av alkoholdrickande, ökat intag och självupplevda alkoholproblem (jag drack för mycket under det ) Alkoholkonsumtion uppdelat i två kategorier: 1) Ingen eller måttlig konsumtion (14 drinkar eller färre för kvinnor, 21 drinkar eller färre för män), och 2) Hög konsumtion (mer än 14 drinkar för kvinnor och 21 för män). En drink motsvarar ren alkohol. Cunradi [18] Kvantitet, frekvens, och konsumtion av alkohol enligt sju mått. 1) dagligt intag, 2) fylla, mer än 5 drinkar , 3) fler 15 drinkar ) risk för beroende, 5) alkoholrelaterade skador, 6) ökat drickande, 7) någon av alkoholproblemindikatorerna 2–6. Serumprover; alkohol i blodet och levervärden. tio frågor där varje fråga kan ge maximalt fyra poäng. indelade i tre delar 1) riskkonsumtion av alkohol, 2) alkoholbeteende och beroende samt 3) alkoholrelaterade problem. Totalt 0–40 poäng med en gräns vid 8 poäng eller fler. Antal drinkar (1 drink = ). Drinkar : Ingen 0, måttlig konsumtion 1–(män) och 1–(kvinnor); hög konsumtion (män) och (kvinnor). Mangioni [19] Fyra frågor, 1) Daglig volym av alkohol. 2) Nästan alla har perioder när han/hon dricker och blir höga, fulla eller har minnesluckor. detta hänt dig ? 3) Om du druckit alkohol , var det i samband med något av följande: 1. före arbetets start, Under lunchuppehållet, 3. Under en paus, 4. Under arbetstid, 5. tillställning under arbetstid eller, 6. Innan du körde företagets bil. 4) CAGE, se [15].. CAGE (Cut down, Annoyed, Guilt, opener). Har du känt att du borde skära ner på ditt Har du blivit kritiserad för ditt sätt att dricka av andra? du känt skuld för ditt sätt att dricka? Tar du en återställare Morikawa [13] Dryckesvanor (frekvens ). Antal gånger du dricker alkohol per vecka (en till eller /vecka eller mer). Försäljning i liter av hundraprocentig alkohol per invånare över 15 år (registerdata). Hur mycket dricker du i genomsnitt ? dricker över rekommenderade nivåer för antal drinkar per gång. Återkommande drickande för att uppnå berusning= veckokonsumtion av alkohol (över 28 drinkar för män och 14 drinkar för kvinnor). Berusningsdrickande (>8 drinkar för män och 6 drinkar för kvinnor 2 eller fler gånger ). Frekvens av alkoholkonsumtion (självrapporterad) under den respektive frekvens av alkohol konsumtion (självrapporterad). Diagnostiserat alkoholmissbruk av läkare. Har du missat arbetet på grund av alkohol? Anser dina närstående, vänner eller arbetsgivare att alkohol är ett problem för dig? Vahtera [20] Vilken mängd öl eller vin eller sprit dricker du ? (1–, 51–, 101–, eller )? De som inte drack något blev indelade i två grupper; absolutister (dvs. de som aldrig druckit) och nykterister (de som tidigare druckit en drink under sitt liv). Använder du ofta eller ibland alkohol som lugnande medel (självrapporterad)? SOU 2010:47 Bilaga 5 Beskrivning av mått för sjukfrånvaro och arbetsförmåga som användes i respektive studie. Mått på sjukfrånvaro och Antal dagar av sjukskrivningsfall. Antal sjukfall >14 dagar. Långtidssjukskrivning = sjukfrånvaro under mer än 8 sammanhängande Socialförsäkringssystemet i , DREAM. Cunradi [18] Dikotom variabel utifrån de som rapporterat en eller fler frånvarodagar under de Hur många missade dagar hade du under de senaste Missade dagar är oförutsedda frånvaro där du inte underrättat någon om att du skulle vara borta från jobbet. Dikotom variabel utifrån de som rapporterat 1 eller fler frånvarodagar under de Hur många missade dagar hade du under de senaste Missade dagar är oförutsedda frånvaro där du inte underrättat någon om att du ska vara borta från jobbet. Antal dagar: , 1–, eller (arbetsgivarregister). Korta sjukfall; 1–. Långa sjukfall, >3 dagar (arbetsgivarregister). Antal dagar då personen varit borta från jobbet på grund av sjukdom. Mangioni [19] Sex frågor: Hur har du 1) missat jobbet 2) gjort ett dåligt arbete 3) kommit sent eller gått tidigt 4) gjort mindre än du skulle 5) varit i konflikt med dina arbetskamrater eller 6) blivit skadad på jobbet? Attityder till arbete. Frågor om arbetstillfredsställelse och planer på att sluta. Antal tillfällen du kommit sent till jobbet och procentuell tid som du smitit eller maskat (goof-off-time) från jobbet. Antal frånvarotimmar utan betalning under Totalt antal timmar med sjukdom under de månaderna (arbetsgivarregister). Morikawa [13] (Arbetsgivarregister , Civil service pay Antal dagar med sjukfrånvaro per försäkrad person 1935–1990 (sickness absence rate=SAR) , ohälsotal 1991–2002 (Svensk statistisk årsbok) samt Arbetskraftundersökningen ()1963–2002 (självrapporterad). Tid borta från jobbet på grund av egenbedömd sjukdom (illness), Mått på sjukfrånvaro och Hur många dagar har du missat arbetet på grund Hur många dagar har du missat arbetet på grund sjukdom eller skada? (självrapporterad)? Hur ofta var du borta från jobbet på grund av sjukdom? Hur ofta var du borta från jobbet på grund av sjukdom hos barnen eller andra medlemmar av din familj? Hur länge var du borta från jobbet på grund av sjukdom? Hur länge var du borta från jobbet ? Om du var sjuk vilken var din anledning till frånvaron? Vather [20] Läkarintygad sjukfrånvaro > (arbetsgivarregister). Sjukfrånvaroincidens, antal dagar (arbetsgivarregister). Studier av sambandet mellan alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro samt arbetsförmåga från databassökningar –2008 Typ av studie, Dagar borta från jobbet på grund Inga signifikanta samband återfanns mellan av sjukdom under det senaste mer än 28 drinkar/v för interventionen och en lägre alkoholkonsumtion. 645 (0,) året (självrapporterad). män och 14/v för Signifikanta samband fanns däremot mellan berusningsdrickande och sjukfrånvaro för båda distrikten baslinjemätningen och vid 634 (0,) Poliser i två distrikt Missat arbetet, gjort ett dåligt Antal gånger, i Ett signifikant linjärt samband återfanns mellan arbete, kommit sent eller gått alkoholkonsumtion och arbetsförmåga utifrån de tidigt, gjort mindre än du skulle, Signifikanta samband fanns också varit i konflikt med arbetskamrat, mellan berusningsdrickande, drickande på jobbet blivit skadad på jobbet under de och alkoholproblem (CAGE) samt minskad arbets- Sambanden var icke-linjära och absolutisternas arbetsförmåga liknade de som skattat högt på de 3 alkoholproblem måtten. och ålder i yrket var ej signifikant i förhållande till Man fann ett icke-linjärt samband mellan antal arbetstillfredsställelse, planer på alkoholproblem (dvs. antalet ja-svar bland de fyra alkoholproblem som nämns i CAGE) och frånvaro kommit sent till jobbet och Det gällde också för sambandet procentuell tid som du smitit eller mellan sänkt prestationsförmåga och frånvaro maskat (goof-off-time) från där både absolutister och personer med två eller jobbet (självrapporterad). fler alkoholproblem enligt CAGE hade ökad frånvaro från jobbet. betalning under de senaste 12 könsskillnader i materialet gick att finna. Det fanns inget samband mellan hög Nivåer: ingen 0, måttlig 1- lång sjukfrånvaro fler än alkoholkonsumtion och sjukfrånvaro. 260 m, 1-210 k, hög över (registerdata arbetsgivare). Risk för ökad sjukfrånvaro (Rate vecka samt kvantitet (hur mycket) och vilken sorts (registerdata arbetsgivare). öl eller vin eller sprit (självrapporterad). Sjukfrånvaro i förhållande till CDT, GGT och AUDIT. screening med CDT, GGT Att studera indikatorer för Sjukfrånvaro: Antal dagar Sjukfrånvaro: Antal dagar räknat under de första 14 Antal sjukfall räknat efter de Tycker du själv att du har 2 504 () (självrapporterad). 6 290 () Det var ett icke linjärt samband mellan alkoholkonsumtion och sjukfrånvaro för både kvinnor och män. Separata analyser gjordes av öl respektive vin eller sprit konsumtion och sjukfrånvaro. Ett linjärt samband återfanns för konsumtion av sprit i relation till sjukfrånvaro för öl respektive vin var dock sambandskurvan ickelinjär. De som identifierades med alkoholproblem via AUDIT (8 eller mer poäng) visade ett signifikant ökat antal sjukfrånvarodagar 12 månader före screeningen jämfört med dem med en negativ AUDIT (>8). Det fanns inga skillnader i antal sjukfrånvarodagar mellan dem med positivt och negativ screening avseende CDT eller GGT. Det var dock en sned fördelning, så av dem som screenade positivt för alkoholproblem hade ingen sjukfrånvaro . Kvinnors berusningsdrickande hade ett samband med ett större antal sjukfrånvaroperioder men dock inte med antal sjukfrånvarodagar. Alkoholkonsumtion, dricka =3 ggr/vecka, hade en signifikant reducerande inverkan på sjukfrånvaro för tjänstemän i men dock ej i . Har du missat jobbet Frånvaro från jobbet på grund av Identifiera kvinnor med risk- och Kvinnor med risk- och missbruk av alkohol hade det är med risk- och på grund av alkohol? alkoholkonsumtion, frånvaron i missbruk av alkohol = dvs. inte mer sjukfrånvaro än övrig vårdpersonal. Tycker andra att du relation till egen eller andras som svarat ja på en eller flera sjukdom, sjukfrånvaro i relation till Har du fått en egen skada respektive egen och på sjukhem. diagnos (självrapporterat). 1 446 () frånvaro på arbetet. Använder du ofta eller Sjukfrånvaroincidens, antal dagar Incidens av antal nya fall, antal Signifikant samband återfanns mellan dagar, risk för sjukfrånvaro. sjukfrånvaro och att använda alkohol som (registerdata arbetsgivare). lugnande medel bland män inga signifikanta (självrapporterad). samband funna med alkohol som lugnande medel Frekvens dagligt intag, Hur många dagar har du missat Ingen frånvaro, eller fler Frånvaron har ett signifikant linjärt samband måttligt drickande (ej med alkoholkonsumtion och alkoholproblem. mer än två drinkar på en dag), (självrapporterad). Försäljning i liter av Antal dagar med sjukfrånvaro per Ökningen av sjukfrånvaro dagar Högre försäljning av alkohol samvarierade med försäkrad person 1935–1990 per försäkrad person under mer sjukfrånvaro bland män. urval av anställda samt invånare över 15 år (sickness absence rate=SAR) signifikanta för kvinnor. (registerdata). 1991–2002 (Svensk statistisk 2002 () (självrapporterad). 5 366 () Det fanns inget signifikant samband mellan (Socialförsäkringsregister Dk, (självrapporterad). alkoholkonsumtion varken för kvinnor eller män. 22 649 () Alkoholrelaterad frånvaro: Hur Ingen dags frånvaro, mer än en Signifikant fler män än kvinnor rapporterar många dagar under de tre 1 000 () sista månaderna har du alkohol rapporterar mer alkoholrelaterad frånvaro missat jobbet på grund av och även signifikant mer sjukfrånvaro under de tre sista (skada/sjukdom). Sjukfrånvaro: Hur många förhållande till ålder fanns även i de yngre (självrapporterad). dagar under de tre sista åldrarna högst frånvaro rapporterar kvinnor 14–