sou · GYB350 · 2010-06-22 00:00:00 — Underhållstjänsten ska utvecklas mot en flexibel organisa- tion med hög grad av rörlighet vilket innebär att kraven på autonoma underhållsenheter inom organisationen kommer att öka. Funktionen ska främst utvecklas genom att befintlig materiel och system utnyttjas och anpassas mot helikoptersystemets behov. Utöver detta ska civil teknik såväl för ledning, genomförande som för uppföljning, anskaffas och utnyttjas. Funktionen ska kunna lösa sina uppgifter inom Försvars- maktens huvuduppgifter i samverkan med övriga enheter inom myndigheten. För att möjliggöra en snabb och rationell utveckling av basorganisationen eftersträvas att nyttja de redan ingående gemensamma materielsystemen alternativt de som är under fram- tagande. Vid internationella insatser är inriktningen att kunna uppträda i multinationella förband. För att undvika de stora kostnader som är förknippade med ett helt igenom nationellt basmaterielsystem eftersträvas internationellt samarbete. I praktiken innebär detta i de flesta fall nyttjande av NATO-termer, definitioner och begrepp samt anpassning av vår basmateriel och system till internationella och gemensam standarder. Förmågan att understödja övriga delar av Försvarsmakten och samhället är beroende av att funktionen utvecklas i takt med övriga funktioner inom helikopterförbanden. Den fastställda preliminära taktiska, organisatoriska och ekono- miska målsättningen (PTOEM) för helikopterbataljonen beskriver de förutsättningar och den målsättning som gäller för helikopterbataljon. 12 Förnödenhetsförsörjning och teknisk tjänst. Helikopterenheten är den organisatoriska enhet som bildas och genomför en insats. Helikopterenheten bedriver den verksamhet som krävs för att lösa uppgifterna inom ramen för en insats. Externa aktörer kan stödja denna verksamhet med tjänster och resurser. Insatsförbandet benämns helikopterenhet och indelas i de fyra huvudfunktionerna: Ledningsfunktionen hanterar helikopterenhetens förbandsledning, insatsplanering och stridsledning. Ledningsfunktionens uppgifter indelas i de övergripande upp- gifterna: Flygfunktionens uppgifter är ledning av flygtjänst samt planering, genomförande och utvärdering av flyguppdrag. Den ansvarar även för detaljplanering, genomförande och utvärdering av flyguppdrag. Flygfunktionen inom helikopterenheten innefattar divisionschef samt en eller flera besättningar. Divisionschef leder flygtjänsten enligt order givna av chefen för helikopterenheten och har flygsäkerhetsansvaret. Ledning av flyg- tjänst innebär att divisionschefen: fördelar personalresurser inför uppdrag, tillser att verksamheten bedrivs inom ramen för gällande be- stämmelser och instruktioner,13 utarbetar och delger beslut om flygning, följer upp den flygande personalens flygtrim, genomför kontinuerlig utvärdering av flygtjänsten, En besättning innefattar besättningskategorierna: Varje besättningskategori kan inneha en eller flera olika roller under genomförandet av ett flyguppdrag såsom uppdragschef, befälhavare och helikopterprickskytt. Specialfall kan dock före- komma. Exempelvis kan en operatör ha sjukvårdsutbildning och även inneha rollen som sjukvårdare. Flygunderhållsfunktionen ansvarar för klargöring, service och repa- ration av enhetens helikoptrar samt för hantering av helikopter- specifik materiel. 13 Försvarsmaktens flygoperationella manual (FOM). Flygunderhållsfunktionen indelas i delfunktionerna: Basfunktionen ansvarar för helikopterenhetens räddningstjänst, tekniska tjänst, förnödenhetsförsörjning, sjukvård och närskydd. Funktionen omfattar all bas- och logistikverksamhet som syftar till att skapa uthållighet hos helikopterförbanden. 5.4Preliminär förbandsmålsättning (PTOEM) I detta avsnitt redogörs för bakgrunden till den nu gällande preliminära förbandsmålsättningen för helikopterbataljonen samt de huvuduppgifter och deluppgifter som förbandet ska kunna lösa i olika typinsatser. Ett utkast till taktisk, organisatorisk och ekonomisk målsättning (UTOEM) för helikopterbataljonen fastställdes . Arbetet med att utveckla den preliminära taktiska, organisa- toriska och ekonomiska målsättningen (PTOEM) för helikopter- bataljonen påbörjades och dokumentet fastställdes . I syfte att realiserbarhetspröva de operativa ramvillkoren mot de resurser som utgjorde ingångsvärde för utarbetande av UTOEM genomfördes ett omfattande modelleringsarbete för att fastställa dimensionerande typinsatser. Vidare genomfördes simulering och beräkning av tillgänglighet av helikoptrar. beräknade helikopterflottiljen antalet besättningskategorier som krävs för att genomföra olika uppgifter och typinsatser. Helikopterbataljonen är ett typförband som genomgår en planerad genomgripande förändring fram till 2020.14 Utvecklingen av insatsförbandet helikopterbataljonen pågår och ska enligt tidigare planering vara genomförd . Målsättningen är att helikopterbataljonen ska vara ett insatsförband med både mark- och sjöoperativ förmåga.15 I den preliminära förbandsmålsättningen16 för helikopter- bataljonen anges att vid upprättande av taktisk, organisatorisk och ekonomisk målsättning för krigsförbandet har en normerande motståndarbeskrivning tidigare varit dimensionerande för för- bandets utformning. I förbandsmålsättningen bedöms detta synsätt dock inte vara lika relevant vid upprättande av insatsförband. Istället är de typer av insatser förbandet ska medverka i som är styrande för förbandets utformning. Dagens och morgondagens insatser ska kunna genomföras inom hela konfliktskalan, såväl nationellt som internationellt. Insatser ska – beroende av insatsens art och omfattning – kunna göras med behovssammansatta delar av förbandet. Förbandet ska med taktiska enheter kunna uppträda såväl självständigt som ingå i en annan förbandsenhet och efter kort förberedelsetid kunna sättas in i en insats. Insatsenhetens storlek och sammansättning ska också kunna variera över tiden. På motsvarande sätt har grundorganisationens storlek och sammansättning varierat. Det har således funnits en interaktion mellan insatsorganisationen (IO) och grundorganisationen. Detta har även medfört att i den nya insatsorganisationen har gränserna mellan denna och grundorganisation överlappat varandra. Målsättningsarbetet utgår nu från insatserna och hur dessa dimensionerar huvudfunktionerna inom helikoptersystemet, vilket i sin tur blir dimensionerande för helikopterbataljonens utformning (figur 5.1). 14Tidigare bestod helikopterförbandet av ett stort antal krigsförband inom alla tre försvars- grenarna. omorganiserades verksamheten till att omfatta två försvars- grensoberoende helikopterbataljoner. Dessa är satta som ramförband . 15Insatsförbandet helikopterbataljonen benämns även i den preliminära förbandsmålsätt- ningen som (IO HKP). 16Preliminär Taktisk Organisatorisk Ekonomisk Målsättning för insatsorganisation heli- kopter, HKV beteckning 01 630:76607, . Figur 5.1 Dimensionering från insats till insatsförbandet helikopterbataljon Källa: Försvarsmakten. De viktigaste dimensionerande parametrarna vid utformningen av helikopterbataljonen är operativa ramvillkor, ekonomiska realiteter samt arvet i form av personal, materiel och tidigare fattade beslut. De operativa ramvillkoren inom vilket förbandet ska verka är dimensionerande för helikopterbataljonen. De anger vad förbandet ska kunna användas för, vilket anges i form av ett så kallat utfalls- rum inom vilket helikopterbataljonen ska kunna verka. Insats- förbandens utfallsrum är större och mer komplex än vad som gällde tidigare. Faktorer som var väl kända, stabila och statiska över så gott som hela förbandets livslängd och som kunde ligga till grund för förbandets dimensionering är att betrakta som dynamiska storheter. Detta gäller faktorer såsom hotbild, bered- skap, uthållighet, ledningsförhållanden, miljö, med mera. Helikopterbataljonen är målsatt med utgångspunkt i de över- gripande kraven på operativ förmåga och kraven på ett antal opera- tiva delförmågor. Typinsatserna utgör de operativa kraven och grund för dimen- sionering, planering och produktion av helikopterbataljonen. Det är dock inte praktiskt möjligt att definiera alla typer av insatser som kan förekomma, vilket medför att ett mindre antal representativa och dimensionerande insatser så kallade typinsatser har tagits fram. Syftet med att formulera typinsatser är att sätta insatserna i centrum och därmed vara dimensionerande för helikopter- bataljonen. Typinsatserna utgör adekvata kravställare på ingående funktioner i helikopterbataljonen. Helikopterbataljonen ska inne- hålla en sådan grad av flexibilitet att resurserna utgående från vald typinsats kan anpassas till aktuellt behov vid specifik insats. förbandsmålsättningen anges att helikopterbataljonen ska utvecklas mot sex typinsatser.17 Typinsats 2 (territoriell integritet) I typinsats 2 ska helikopterbataljonen kunna avdela helikopterenhet för att stödja mark-, luft- och sjöstridskrafter vid hävdande av territoriell integritet. Helikopterenheten ska kunna ingå i, och samverka med, andra insatsförband i en sjöstridsstyrka längs den svenska kustlinjen. Vidare ska helikopterenheten kunna understödja andra insatsförband med Combat Recovery18 i två riktningar såväl nationellt som i vårt närområde. Dessutom ska understöd till markstridsförband kunna ges. Insatsen ska med såväl medeltunga som lätta helikoptrar och kunna påbörjas omgående med tillgängliga resurser. Full effekt ska kunna erhållas . Insatsen ska fullföljas med en uthållig- het av [-] dygn. Forward and Refueling Point (FARP)19 ska upprättas med en uthållighet om [-] dygn. Typinsatsen är dimensionerad för sju medeltunga och tre lätta helikoptrar samt har en personalstyrka på omkring 300 personer. Typinsats 3 (internationell sjöstyrkeinsats) I typinsats 3 ska helikopterbataljonen kunna avdela helikopterenhet för att understödja sjöstridsstyrka vid internationella insatser. Helikopterenheten, eller delar av den, ska tillfälligt kunna baseras ombord på svenskt eller annan nations fartyg. Styrkan ska ha [-] dagars beredskap med en uthållighet på [-] månader, där del av styrkan ska kunna verka [-] timmar. Insatsen stöds med två medeltunga och två lätta helikoptrar. Styrkan har en personalstyrka på omkring 60 personer. 17Tidigare typinsats 1 har utgått. 18Evakuering av militär, eller civil, personal från insatsområde. 19Framskjutet fältmässigt baserings- och stödförband. Typinsats 4 (specialförbandsinsats) I typinsats 4 ska helikopterbataljonen kunna avdela en helikopter- enhet för att understödja specialförband vid nationella och inter- nationella insatser. Helikopterenheten ska innehålla en mycket hög grad av rörlighet och hög skyddsnivå. Helikopterenheten ska ha förmåga att verka samgrupperat med andra enheter.20 Typinsats 5 (internationell snabbinsats) I typinsats 5 ska helikopterbataljonen kunna avdela helikopterenhet för att kunna stödja en snabbinsatsstyrka inom ramen för inter- nationella insatser. Typinsatsen innebär att en helikopterenhet ingår som en integrerad del i en snabbinsatsstyrka vid en internationell insats. Graden av befintlig militär infrastruktur att erhålla stöd från, utöver vad som ingår i snabbinsatsstyrkan, är i det närmaste obefintlig, varför höga krav ställs på helikopterför- bandets basdelar att kunna verka autonomt. Insatsen stöds med åtta medeltunga och åtta lätta helikoptrar. Styrkan har en personal- styrka på omkring 60. Typinsats 6 (internationell stabiliseringsinsats) I typinsats 6 ska helikopterbataljonen kunna avdela helikopterenhet för att utgöra en operativ stödresurs vid internationella insatser. Viss militär infrastruktur har etablerats i området. Helikopter- enheten ska ha en hög grad av förmåga till autonomt uppträdande. Detta innebär att förmåga till skydd och bevakning av egna grupperingsplatsen och ansvar för egen förnödenhetsförsörjning omhändertas av flygbasbataljon. Insatsen stöds med åtta medeltunga och åtta lätta helikoptrar. Styrkan har en personalstyrka på omkring 430 personer. 20 Till exempel (). Helikopterenheten ska även ha förmåga att verka skilt från SOTG och kunna avdela ledningsresurser och FARP till SOTG för att kunna verka från SOTG gruppering. Typinsats 7 (internationell fredsbevarande insats) I typinsats 7 ska helikopterbataljonen kunna avdela helikopterenhet för att utgöra en operativ stödresurs under en internationell insats, syftande till återuppbyggnad av nationen efter en stabiliserings- operation. Omfattande militär infrastruktur anats finnas etablerad i området. Läget i området är stabiliserat, men hotnivån kan variera. Insatsen är långvarig vilket kräver rotation av förbandet. Insatsen stöds med lätta eller medeltunga helikoptrar. Styrkan har en personalstyrka på omkring 45 alternativt 55 personer. Helikopterbataljonen är enligt förbandsmålsättningen dimensione- rad för att kunna genomföra samtliga typinsatser var för sig samt genomföra typinsatserna 2, 4 och 5 , dock kan den insats som startar sist ges en lägre ambitionsnivå. Vidare anges att typinsats 2 ska kunna påbörjas efter order, typinsats 4 ska kunna genomföras med en insats och typinsats 5 med en insats var tredje år. I förbandsmålsättningen för helikopterbataljonen anges att bataljonen ska kunna lösa ett antal närmare angivna huvuduppgifter. Varje huvuduppgift består av ett antal deluppgifter. Huvuduppgifterna ingår i de olika typinsatserna och en typ- insats kan inkludera en eller flera av de beskrivna huvuduppgifterna och deluppgifterna, se nedanstående tabell. Helikopterbataljonens huvuduppgifter och deluppgifter kopplat Ytmålsstrid (YMS) Undervattenssstrid (AWS) Vapeninsats mot yt- och punktmål Eskort av mark- och marinförband Transport av trupp/materiel Undsättning av personal i hotmiljö Transport av skadade med möjlighet till kvalificerad vård Källa: Försvarsmakten. Helikopterbataljonens verksamhet består av fyra huvudfunktioner: Dessa funktioner konstituerar tillsammans helikopterbataljonen. Av typinsatserna framgår ingångsvärden, behov och krav som ligger till grund för dimensionering av respektive huvudfunktion (figur 5.2). Figur 5.2 Typinsatser och huvudfunktioner Källa: Försvarsmakten. Vid dimensionering av funktioner för en viss insats är förbandets uppgifter/kravställning tillsammans med förutsättningar i övrigt avgörande för hur många helikoptrar som ska ingå i insatsen. Avgörande för dimensioneringen blir kraven på vilken grad av autonomitet den taktiska helikopterenheten ska innehålla, det stöd förbandet kan erhålla i operationsområdet och helikopterenhetens plats i ett större sammanhang. Styrande för vilka krav som ställs på angivna huvudfunktioner är bland annat: För att uppfylla operativa och taktiska krav med de begränsade resurser som står till buds utvecklar helikopterbataljonen en så kallad flerfunktionsförmåga. De dimensionerande komponenterna för att uppnå denna förmåga är helikopterplattformarna och besättningar, framförallt flygförare, då övriga besättningsmedlem- mar kan variera beroende på uppdrag. Detta innebär bl.a. att helikopterplattformarna ska utvecklas mot flerfunktionsförmåga med kapacitet att bära alla typer av funktionsmoduler som är aktuella för respektive plattform. Strävan är att besättningarna, främst flygförare, ska utveckla denna så att grundläggande förmåga i samtliga huvuduppgifter erhålls och all personal som utbildas på de nya systemen ska vara villiga att genomföra internationell tjänst. Det är inte endast de operativa kraven som styr dimensioneringen av helikopterbataljonen. Vid utformningen av den preliminära för- bandsmålsättningen har hänsyn tagits även till gällande produk- tionsförutsättningar. Generellt gäller att de typinsatser som är framgenererade och som utgör grund för dimensionering av heli- kopterbataljonen ligger inom ramen för fattade beslut samt beslutsinriktningar avseende helikopterorganisationens utform- ning. Utgående från typinsatserna dimensioneras helikopterbataljonens funktioner och samlade resursbehov. Syftet är att undvika sub- optimering av vissa funktioner på bekostnad av andra, vilket ger den mest kostnadseffektiva uppbyggnaden av förbandet. Helikopterbataljonen utgör den resursorganisation ur vilken helikopterenheter avdelas till typinsatserna. Av typinsatserna fram- går de taktiska krav som ställs på respektive helikopterenhet och ingående funktioner vid de olika typinsatserna. Helikopterenheter- na utgör således de taktiska enheter mot vilka de olika operativa och taktiska kraven ställs. Helikopterenheten betraktas som den verksamhet (personal, organisation, metoder och teknik) som krävs för att lösa uppgifterna inom ramen för en insats. Helikopterbataljonen ska kunna avdela resurser för att genom- föra graderad insats, från insats med större helikopterenhet till insats med enskild helikopter. Helikopterbataljonen ska kunna verka i flera riktningar parallellt med behovssammansatta heli- kopterenheter, vilket bl.a. ställer krav på modularitet. Helikopter- bataljonen ska också kunna hantera insatsförbandets samtliga skeden, insats – återhämtning – utbildning – vidmakthållande, med i huvudsak egna resurser och bibehållna ledningsförhållanden. Förbandet ska kunna verka från flottiljflygplats, civil flygplats/bas eller tillfällig bas (). 6Förutsättningar för att förstärka den medeltunga helikopterkapaciteten Försvarsmaktens helikopterbataljon har och allvarliga brister i hela dess förmågebredd. Med utgångspunkt i statsmakternas krav och det långsiktiga behovet bör därför den medeltunga helikopterkapaciteten förstärkas. Utredningen analyserar möjliga utvecklingsalternativ och därefter tre olika ambitionsnivåer för hur den medeltunga helikopterkapaciteten kan förstärkas. Utredningen bedömer att ett helt nytt medeltungt heli- koptersystem kan ge operativ effekt , under förutsättning att ett helhetsåtagande kan erhållas och att relevant upphandlingsform kan tillämpas. Utredningen bedömer att ett modifierat och utvecklat helikoptersystem 10 med fem nya helikoptrar kan ge operativ effekt . Utredningen bedömer att ett modifierat helikoptersystem 10 kan ge operativ effekt , dock möter helikopter- systemet inte kravet på att kontinuerligt kunna stödja inter- nationella insatser med en helikopterenhet. Utredningen bedömer att övriga alternativ inte möter angivna krav på tillgänglighet och operativ effekt. Utredningen bedömer att en anskaffning av ett nytt medel- tungt helikoptersystem kräver investeringar i Försvars- maktens infrastruktur och att ytterligare personella resurser tillförs helikopterverksamheten hos berörda myndigheter, särskilt inom flygunderhållsfunktionen. Förutsättningar för att förstärka den medeltunga helikopterkapaciteten ska enligt direktiven till utredningen beskriva och analysera förutsättningar för att förstärka den medeltunga helikopterkapaciteten i olika ambitionsnivåer. Inledningsvis anges i detta kapitel några generella utgångspunkter för det fortsatta arbetet i denna del. Därefter redogörs för de olika förutsättningar som utredningen bedömer kan påverka förutsätt- ningarna att förstärka den medeltunga helikopterkapaciteten. En förstärkning av denna kapacitet kan uppnås genom att antingen utveckla eller komplettera ett befintligt helikoptersystem eller genom att anskaffa ett nytt medeltung helikoptersystem. Utred- ningen redogör först för förutsättningarna att vidmakthålla och utveckla helikoptersystem 4 respektive 10 samt utveckla heli- koptersystem 14. Därefter redogörs för förutsättningar att anskaffa ett nytt medeltungt helikoptersystem. Redogörelsen bygger i allt väsentligt på skriftliga underlag som Försvarsmakten, med stöd av , lämnat till (Försvars- departementet) och skriftligt underlag som lämnat till utredningen. Som framgår av kapitel 3 anger regeringen att helikopterbataljonens framtida medeltunga helikopterkapacitet ska baseras på helikoptersystem 14. Utredningen utgår i den fortsatta analysen från angivna förhållande. En annan utgångspunkt är frågan om statusen på flygsäkerheten i helikopterverksamheten och dess påverkan på förutsättningar att utöka verksamheten med ytterligare medeltung helikopterkapa- citet. 6.2.1Försvarsmaktens utredningar, m.m. (Försvarsdepartementet) har vid olika tillfällen anmodat Försvarsmakten att beskriva hur myndighetens medel- tunga helikopterförmåga kan öka. Nedan lämnas en översiktlig redogörelse över skriftväxlingen i denna fråga mellan och Försvarsmakten. Förutsättningar för att förstärka den medeltunga helikopterkapaciteten (Försvarsdepartementet) anmodade Försvarsmakten att, i samråd med , redovisa hur en förstärkning av förmågan till insatser med helikoptrar kan ske för nu pågående och planerade insatser.1 Försvarsmakten redovisade svar på anmodan avseende förstärkt helikopterkapacitet för pågående och planerade insatser.2 I svaret lämnade myndigheten bl.a. rekommen- dationer avseende planering för samt olika alternativ för förmåga . I underlaget lämnades även en bedömning av hur många helikoptrar som krävs för att bedriva insats över tiden för att uppfylla insats-, utbildnings- och under- hållskrav. Vidare angav myndigheten tidsförhållanden för förmåge- uppbyggnad med helikoptersystem 14 samt lämnade förslag på fortsatt hantering av helikoptersytemet. Försvarsmakten redovisade en fördjupad analys av ett av alternativen som tidigare studerats i underlaget från för att förstärka helikopterkapaciteten från 2013.3 (Försvarsdepartementet) anmodade åter För- svarsmakten att, i samråd med , i budgetunderlaget för komplettera sina tidigare redovisningar avseende åtgärder för en förstärkt helikopterförmåga på medellång till lång sikt.4 Försvarsmakten redovisade i budgetunderlaget sitt svar på anmodan att komplettera tidigare redovisning avseende åtgärder för en förstärkt helikopterförmåga.5 Regeringen begärde i tilläggsbudgeten om bemyndigande att besluta om anskaff- ning av ett nytt medeltungt helikoptersystem.6 Av skälen för reg- eringens förslag framgår bl.a. att: I enlighet med vad som anfördes i budgetpropositionen anser regeringen att helikopterförbandens förmåga att understödja armé- stridskrafter och stridskrafter med helikopterenheter är av stor betydelse för Försvarsmaktens användbarhet (prop. 2009/10:1 utg.omr. Vidare anser regeringen att förmågan att uthålligt över en 1Anmodan , Fö2009/2334/MIL. 2Försvarsmaktens svar på anmodan avseende förstärkt helikopter- kapacitet för pågående och planerade insatser, FM HKV H/S 23 320:81967. 3Försvarsmaktens underlag avseende [-], FM HKV H/S 23 320:80200. 4Anmodan , Fö2009/2334/MIL. 5Försvarsmaktens budgetunderlag med särskilda redovisningar (bilaga 2), FM HKV H/S 23 383:80201. 6Regeringens proposition 2009/10:99 Vårtilläggsbudget , . Förutsättningar för att förstärka den medeltunga helikopterkapaciteten stödja pågående insatser med en helikopterenhet är av stor betydelse. Regeringen har vidtagit åtgärder för att öka tillgången till medeltung helikopterkapacitet i fram till och med . Därefter uppstår en brist i Försvarsmaktens tillgång till medeltunga helikoptrar till följd av förseningar i leveransen av heli- koptersystem 14. Därtill bedömer regeringen att behovet av medel- tunga helikoptrar är större än den planerade nivån, på kort såväl som på lång sikt. För att finansiera ett framtida beslut om anskaffning av ett nytt helikoptersystem samt drift, utbildning m.m., med en rimlig säkerhets- marginal, bedömer regeringen att ett utrymme uppgående till ca 4 skulle behöva frigöras inom Försvarsmaktens nuvarande investeringsplan. Försvarsmakten lämnade i kompletterande budgetunderlag ytterligare underlag för hur en förstärkt helikopter- förmåga kan uppnås.7 har efter att ha tagit del av reg- eringens ställningstaganden såsom det kommer till uttryck i budgetpropositionen och propositionen med tilläggs- budget under våren 2011samt myndigheternas samlade underlag till regeringen för egen del funnit skäl att komplettera lämnade under- lag med ytterligare beskrivning och analys av förutsättningarna att ur ett materiellt perspektiv kunna förstärka den medeltunga helikopterkapaciteten.