sou · GYB339 · 2010-06-01 00:00:00 — I den andra sökomgången söktes information genom rubricerade kombination av textsträng och sökord. Sökningen gav 531 000 träffar. Här uppnåddes ett helt annat resultat. I denna sökning är myndigheter, främst kommuner och landsting, helt dominerande bland de hundra fösta träffarna. Kommunerna blir vanligare ju längre bakåt bland sökträffarna man kommer och är dominerande bland de sista 30 träffarna. Det innebär att dessa träffar är mindre relevanta i förhållande till sökorden, enligt de relevanskriterier Google tillämpar i sin mjukvara. Tabell 12.2 Fördelning mellan kategorier av aktörer bland de första hundra sökträffarna vid en googlesökning på ordkombinationen den nya influensan och vaccin En annan iakttagelse är att flera centrala statliga myndigheter förekommer med flera olika träffar, bl.a. och . Träffarna på sociala medier omfattar två träffar på Youtube, båda med videoklipp med information på teckenspråk om vaccination mot den nya influensan, samt en träff på ett diskussionsforum. Ingen partisk webbplats, i den betydelse som beskrivits ovan, nås bland de hundra första träffarna i denna sökning. Information om vacciner och vaccinationer Bland de övriga aktörerna återfinns bl.a. tre privata vårdföretag, ett frireligiöst samfund, sex universitet och högskolor samt ett par informationswebbplatser med oklar härkomst. En av dessa, svin- , påträffades också i den första sökningen. 12.2.4Mätningar av allmänhetens attityder till vaccination har under ett par tillfällen , , mätt allmänhetens attityder till vaccination mot den nya influensan. Mätningarna gjordes av SKOP på uppdrag av och genomfördes med intervjuer av drygt 2 000 personer. Den senare mätningen, som pågick mellan , visade av samtliga tillfrågade tänkte vaccinera sig. Det är en minskning sedan den föregående mätningen. Det var fler kvinnor än män som tänkte vaccinera sig, mot bland männen. Resultaten visade också att viljan att vaccinera sig var högre bland äldre än bland yngre. Lägst var viljan att vaccinera sig i , där tänkte vaccinera sig. Mindre än en tiondel, , oroade sig mycket eller väldigt mycket för att drabbas av den nya influensan. Denna andel var ungefär den samma i båda mätningarna. Undersökningen visar också att ungefär en tredjedel av de intervjuade aktivt sökt information om den nya influensan och att Internet är den klart vanligaste informationskällan bland dem. Dubbelt så många, , hade sökt information via Internet som de som sökt information hos landstingen (). hade skaffat sig information via traditionella mass- medier. Bland dem som sökt information via Internet var myndig- heternas information mest efterfrågad (). i denna grupp hade sökt information bland diskussionsfora och andra sociala medier på Internet. 12.2.5Samlade slutsatser om information till allmänheten Erfarenheterna från vaccinationen mot den nya influensan visar att en god information till allmänheten är viktig om ett gott resultat av ett vaccinationsprogram ska kunna uppnås. Information om vacciner och vaccinationer program är det största som någonsin genomförts. Det har därför ställt stora krav på myndigheter och vårdgivare, inte minst när det gäller informationsinsatser. Information behövs inte bara för att tillrättalägga missförstånd och felaktiga föreställningar om vac- cinernas effekter. Det krävs också upplysningar bl.a. om vilka personer som omfattas av ett vaccinationsprogram och om var när och hur vaccinationen genomförs. Allmän information till allmänheten tillhandahålls på central statlig nivå i första hand av och . Struktur och strategi i fråga om förmedlingen skiljer sig avsevärt mellan de båda myndigheterna. informa- tion ges företrädesvis via broschyrer och faktablad som kan laddas ned och läsas på skärmen eller skrivas ut. Dessa produkter tillhandahålls också inom barn- och skolhälsovården. Smittskydds- institutets information är i html-format, dvs. i första hand avsedd att läsas på skärmen, men den går också bra att skriva ut. Ett allmänt intryck är att SMI:s information är lättare att hitta och mer användarvänlig än . Som anförts i det föregående har ingen av myndigheterna något författningsreglerat uppdrag att informera om vaccinationer, men SMI tycks ha påtagit sig rollen av informatör för den breda allmänheten. För att nå denna informa- tion, som utredningen bedömer vara väl avvägd och lämpligt utformad, krävs att man söker sig till just SMI:s webbplats. En googlesökning på Svininfluensa leder inte i rätt riktning. Däre- mot går det att hitta fram via en sökning på den nya influensan. Frågan är då vilken typ av information som allmänheten får del av vid sökning på begreppet svininfluensa. Inledningsvis har antagits att detta begrepp är det som den informationssökande allmänheten främst använder. Antagandet bygger bl.a. på att begreppet är vanligast förekommande i media. För detta talar, med viss styrka, det faktum att andelen medieträffar i den första sökningen är väsentligt högre () än i den andra sökningen (). Till detta kommer att ett ord är lättare att skriva in vid sökning än en längre fras. Om det är riktiga antaganden, ger sökning på den nya influensan, så som skett i den andra sökningen, en snedvriden bild av den information som allmänheten kan förväntas finna när upplysningar inom det aktuella området efterfrågas via Internet utan närmare kunskap om myndig- heternas ansvarsområden. Helt klart är emellertid att de båda sökningarna leder in i två helt olika, närmast diametralt motsatta, informationskorridorer, Information om vacciner och vaccinationer där såväl informationsinnehåll som fördelningen av aktörer skiljer sig åt på ett avgörande sätt. Det är därför av strategisk betydelse från informationssynpunkt hur tilltal och ordval utformas i myndigheternas webbaserade informationsverktyg, om de ska kunna konkurrera med andra aktörer om allmänhetens uppmärk- samhet. attitydundersökningar visar att en majoritet hade en positiv attityd till vaccination. Den visar emellertid också att ungdomar, som löpte störst risk att bli allvarligt sjuka, var mest negativa. Det är i denna grupp de mest frekventa Internet- användarna finns. Det gäller, som berörts i kapitel 3, i synnerhet användningen av sociala medier på Internet. Såväl sjukvården som de statliga myndigheterna har redovisat att attityderna till vaccination svängde snabbt och snabbare än som kan fångas upp av mätningar som de redovisade. Dessa förändringar, i riktning mot positiva attityder till vaccination, bedöms i första hand bero på ett mindre antal dödsfall i anledning av influensan, som inträffade i tät följd. I ett sådant läge ökar kraven snabbt på vaccinationsverksamheten. En god information som kan möta den osakliga, i synnerhet i riskgrupper, är därför av flera skäl en viktig strategisk åtgärd. Nya medier och informa- tionstjänster ställer nya krav på myndigheterna. 12.3Information om vacciner och vaccinationer till sjukvårdspersonal Barnvaccinationsprogrammet är den största samlade och varaktiga vaccinationsinsatsen i . I volym räknat är givetvis den tillfälliga vaccinationen mot den nya influensan störst. Mot den bakgrunden finns anledning att se närmare på hur den personal, som utför barnvaccinationer, skaffar sig information om vaccinerna och om metodfrågor m.m. i samband med vaccinationer. En strategisk fråga från utredningens utgångspunkter är givetvis också vilka brister som kan föreligga när det gäller tillgången till relevant information för här aktuella personalgrupper. Information om vacciner och vaccinationer 12.3.2Hälso- och sjukvårdspersonalens informationsbehov och informationskällor I enkätstudie till sjuksköterskor, som är verksamma med barnvaccinationer, har respondenterna fått ta ställ- ning till följande påstående: Jag får den information om vacciner och vaccinationer jag behöver för att kunna fullgöra mina uppgifter inom barnvaccinationsprogrammet. av respon- denterna instämmer helt i påståendet. En dryg tredjedel av respondenterna instämmer delvis. Det innebär att av de sjuksköterskor som är verksamma med barnvaccina- tioner anser sig helt eller delvis nöjda med tillgången till informa- tion om vacciner och vaccinationer. En procent tar helt avstånd från påståendet ovan. Frågan är då vilka informationskällor sjuk- sköterskorna använder sig av? I syfte att belysa detta har sjuksköterskorna i Vaccin- utredningens enkätundersökning fått rangordna vilka informa- tionskällor de använder när det gäller information om, å ena sidan enskilda vacciner och, å andra sidan, information om vaccinations- frågor i allmänhet. Resultaten redovisas i kapitel 10, avsnitt 10.3.3, och visar att ansvariga myndigheter och chefer är klart vanligaste informationskällorna. Inledningsvis har nämnts att tagit fram en särskild avsedd för sjukvårds- personalen.4 I handboken, som omfattar 172 sidor, ges fakta om de olika sjukdomar som vaccinationsprogrammet ska ge skydd mot, fakta om de vacciner som ingår i programmet, upplysningar i vanligt förekommande praktiska frågor, information om uppföljning av vaccinationer, underlag för att besvara allmänhetens frågor, farhågor och missuppfattningar samt allmänt stöd för bemötande av föräldrar och barn. Av enkätstudie framgår att drygt hälften av landets sjuksköterskor inom barn- och skolhälsovård använder . uppger att de inte använder handboken. 4 Vaccination av barn Det svenska vaccinationsprogrammet – en kunskapsöversikt för hälsovårdspersonal. Information om vacciner och vaccinationer 12.3.3Gemensamma informationssystem i hälso- och sjukvården Den nationella IT-strategin för vård och omsorg pågår ett brett upplagt och långsiktigt syftande arbete med att skapa incitament och tekniska lösningar för riksomfattande informationssystem inom vård och omsorg. Den yttre ramen för detta arbete utgörs av Den nationella IT-strategin för vår och omsorg. Den övergripande visionen för strategin är att vårdinformation, t.ex. journaldata, ska vara tillgänglig på ett säkert sätt, för både vårdpersonal och patienter, oavsett var i landet och när i tiden informationen registrerats. Viktiga målsättningar är t.ex. att samtliga landsting ska införa Hälso- och sjukvårdens adressregister (HSA), som är en katalog för att identifiera personer, befattningar och enheter hos anslutna vård- producenter. ansvarar, förutom för informationsportalen 1177 avsedd för allmänheten, även för att ta fram en rad olika informationsplattformar, verktyg och systemlösningar för hälso- och sjukvård i ett nationellt perspektiv. En gemensam faktor för de tjänster bolaget utvecklar och tillhandahåller är att de ska vara mer ändamålsenliga att utföra i nationell skala än inom ramen för ett enskilt landsting eller i en del av landet. Bolaget är en av flera aktörer som samverkar för att genomföra den nationella IT-strategi för vård och omsorg. Bland de projekt bolaget driver förtjänar följande att framhållas i detta sammanhang. för hälso- och sjukvård beskrivs av Inera som ett verktyg för den som snabbt vill få tillgång till uppdaterad kunskap i tillämpad hälso- och sjukvård. ger praktiska råd och vägledning om beprövade metoder och tillämpliga standarder. I finn t.ex. information om hygienrutiner, hur man genomför undersökningar, provtagningar och behandlingar samt om hur man hanterar olika hjälpmedel och medicintekniska produkter. omfattar inte specifik information om Information om vacciner och vaccinationer Däremot finns ett särskilt avsnitt om injektioner och injektionsteknik.5 Bastjänster för informationsförsörjning (BIF) är en nationell, web- baserad infrastruktur för vård och omsorg med syfte att bl.a. möjliggöra sammanhållen journalföring och säkerställa patienternas integritet. Tjänsterna utgör en nödvändig teknisk grundstruktur för vården och omsorgens IT-stöd på lokalt, regionalt och nationellt plan. BIF möjliggör större samverkan mellan vårdgivare och garan- terar att överföring av information inom och mellan organisationer sker på ett enhetligt och säkert sätt. Bastjänster för informations- försörjning omfattar nio olika IT-tjänster enligt följande: 1.Autentisering, som innebär att en användares identitet säkerställs med hjälp av ett smart kort i kombination med en PIN-kod. 2.Åtkomstkontroll, som tillsammans med (se nedan) och tjänsten Autentisering, snabbt identifierar om en person har tillgång till patientinformation, t.ex. via journaler, 3.Samtycke är en tjänst som registrerar och kontrollerar om en patient har gett sitt samtycke till, alternativt spärrat, tillgång till sina journaldata inom och mellan olika vårdgivare, 4.Vårdrelation, en tjänst som kontrollerar om vårdpersonal har en vårdrelation med en viss patient, 5.Loggning är en tjänst som registrerar säkerhetsrelaterade händel- ser från olika system på ett strukturerat sätt, 6.Logganalys är ett verktyg för genomgång av loggar i syfte att identifiera otillbörliga dataintrång, 7.Utlämnande avser elektronisk utlämning av journalhandling inklusive menprövning,6 5Handboken är tillgänglig via Internet, se . 6Menprövning innebär att en myndighet, i praktiken en offentlig vårdgivare, prövar om det är till men för patienten om information utlämnas. Menprövning kan inte göras av privata vårdgivare. Men prövningen ska avse specifik information, gälla en identifierad mottagare samt avse viss situation eller visst tillfälle. Information om vacciner och vaccinationer 8.Notifiering, som går att prenumerera på, meddelar användare eller system när det finns nyheter eller uppdateringar att ta del av samt 9.Säker patientkontext, som är en kontrollfunktion för att säker- ställa att vårdpersonal har rätt patients information framme på datorskärmen. BIF införs med början . I första hand fokuseras på de delar som är nödvändiga för den nationell patientöversiktens funktionssätt (se nedan). I ett andra steg ska BIF göras tillgängligt för andra vårdsystem och leverantörer. Målet är att samtliga landsting och regioner ska vara anslutna till BIF . En annan målsättning är att också kommuner och privata vårdgivare ska ha börjat ansluta sig till BIF. Hälso- och Sjukvårdens adressregister Hälso- och Sjukvårdens adressregister (HSA) är en nationell elektronisk katalogtjänst som används för att lagra och hitta adress- och kontaktinformation över organisationsgränser. Genom HSA förenklas och förbättras möjligheterna att söka och finna informa- tion om enheter, funktioner och personer, såväl internt som i andra organisationer. HSA utgör även underlag för olika säkerhets- lösningar. HSA består av ett antal kataloger kopplade till varandra via en så kallad toppnod. Detta innebär att en användare som söker via sin lokala katalog, eller via HSA:s sökgränssnitt, kan söka information i hela HSA. HSA är en viktig grundtjänst för att flera andra nationella tjänster inom den nationella IT-strategin ska fungera. Exempelvis används information från HSA av Bastjänster för informations- försörjning (BIF) och Nationell patientöversikt (NPÖ), för att bland annat säkerställa att rätt person får tillgång till rätt informa- tion. HSA är också en stödfunktion i projektet på webben, som är beroende av att landsting och regioner lägger in uppgifter i HSA så att de kan presenteras på ett sökbart sätt. Information om vacciner och vaccinationer Syftet med den Nationella patientöversikten (NPÖ) är att göra patientinformation tillgänglig för behöriga vårdgivare över huvud- mannagränser och oavsett tid och geografiska indelningar. En förutsättning är att patienten gett sitt samtycke. ska informationen även kunna nås av patienten själv. Nationella patientöversikten utgör ett viktigt led i förverk- ligandet av den Nationella IT-strategin för vård och omsorg. Intresset för NPÖ bedöms av som stort, bland kommuner och landsting och även bland privata vårdgivare. Viktiga övergripande syften med NPÖ är ett förbättrat kliniskt resultat genom att en helhetsbild av patientens hälsostatus erhålls, vilket underlättar rätt diagnos och behandling samt en ökad säkerhet för patienten t.ex. genom varningar för över- känslighet och andra kontraindikationer. Nationella patientöversikten ska baseras på existerande IT-lös- ningar inom hälso- och sjukvården. Personalen får tillgång till patientinformationen via en särskild översikt eller genom verk- samhetens befintliga journalsystem. Den första versionen avses innehålla information om diagnoser, läkemedel, undersökningsresultat, vårdkontakt, uppmärksamhets- signal, vårddokument, funktionstillstånd, vårdplan, vård- och omsorgstagare samt vård- och omsorgstjänst. Funktion och innehåll ska kunna utökas med tiden för att kontinuerligt möta verk- samhetens behov. Projektet i folkbokföringen (VIF) syftar till att effektivisera vårdens hantering av folkbokföringsuppgifter. Detta görs bl.a. genom att ett antal rutiner, där vård och omsorg för över uppgifter till statliga myndigheter, datoriseras. Exempel på uppgifter som kan överföras är personnummer till nyfödda, som skickas i retur sedan barnmorskan anmält födseln i Information om vacciner och vaccinationer Födelseanmälan ska ske på ett säkert sätt, med en digital signatur. Funktionerna kan även underlätta och öka säkerheten vid dödsbevis och dödsorsaksintyg och vid datorisering av faderskaps- intyg. Systemet ska också underlätta kommunikationen med . Landstingen beställer folkbokförings- uppgifter från . Det är en förhållandevis kostsam hantering. Systemet ger effektivare och billigare rutiner, genom att landsting och regioner har ständig tillgång till databaser. Svensk informationsdatabas för läkemedel Svensk informationsdatabas för läkemedel (SIL) är en databas med kvalitetssäkrad läkemedelsinformation anpassad för förskrivare. Databasen kommer successivt att göras tillgänglig för alla som förskriver läkemedel, oavsett ort och journalsystem. SIL ägs och finansieras av landsting och regioner inklusive . Bakgrunden till SIL att utvecklats är en analys av problem kring patientsäkerhet. Det har visat sig att flera informa- tionskällor om läkemedel innehållit felaktig information och inte sällan varit inbördes inkonsistenta i tekniska avseenden. SIL tillhandahålls via förskrivarens ordinarie journalsystem. Det innebär att systemleverantörerna måste göra nödvändiga anpass- ningar av sina system för att en integration av SIL ska vara möjlig. En del av SIL:s läkemedelsinformation är gjordes tillgänglig via SIL online, som är en tillfällig, webbaserad tjänst i avvaktan på att SIL ska bli tillgängligt via samtliga journalsystem. Genom att SIL online nås via webben är systemet i denna del tillgängligt även för förskrivare som inte använder datoriserade journalsystem. Sjunet är ett kvalitetssäkrat kommunikationsnät, som är tillgängligt för ackrediterade aktörer inom vård och omsorg. Syftet med Sjunet är att underlätta kommunikationen mellan olika vård- och omsorgsgivare i hela landet. De viktigaste tjänster som för när- varande tillhandahålls via sjunet finns inom områdena telemedicin Information om vacciner och vaccinationer och teleradiologi, t.ex. överföring av journaldata, röntgenbilder och ultraljudsundersökningar samt kliniska ronder via videokonferens. Även E-recept är en tjänst som förmedlas via Sjunet. Sjunet är inte webbaserat, utan ett logiskt datanät, som drivs av nätleverantören . Tjänsten Sjukvårdsrådgivningen 1177, som utvecklar och förvaltar, använder också Sjunet som kommunikationsnät. Patientens sammanhållna läkemedelsinformation () är ett projekt som syftar till att ge samtliga parter i vårdkedjan, inklusive enskilda patienter, tillgång till en samlad, relevant och komplett information och vilka läkemedel som ordinerats, expedierats och delats ut. Bakgrunden är att patienter numera träffar läkare hos flera olika vårdgivare än tidigare och att läkemedel blir en allt viktigare del av vårdinsatserna. Detta har medfört behov av en samlad informa- tionstjänst för läkemedelsordinationer. Systemet syftar främst till att höja patientsäkerheten i hela vårdkedjan, men ska också ge samhällsekonomiska vinster genom en ökad vårdkvalitet. Förskrivaren, t.ex. en läkare, sjuksköterska, barnmorska eller tandläkare, kan se aktuell och tidigare medicinering. Till läke- medelslistan kommer olika tjänster att vara kopplade, t.ex. inter- aktionsvarning och biverkningsöversikt. Farmaceuter vid apoteken kan se aktuella läkemedelsbehandlingar, expedieringar och läke- medelsvarningar, som underlag för information till patienten. Omvårdnadspersonal kan se hela läkemedelslistan och utifrån den dela ut läkemedel, baserat på aktuell ordination, och ge kom- mentarer till pågående behandling. Samtliga nu redovisade tjänster kräver patientens medgivande. Patienten kan se sin läkemedelslista, vilken ordination som är aktuell, liksom orsakerna till att läkemedlen skrivits ut. Patienten kan också själv skriva in eventuell receptfri medicin som används. All åtkomst skyddas av ett säkerhetsskal som är gemensamt för alla aktörer och garanterar att de gemensamma etiska och juridiska principerna upprätthålls. Därigenom krävs patientens medgivande om tillgång till uppgifterna ska vara möjlig. 13 Vaccinationer i andra länder Via , som är en europeisk, EU-finansierad övervak- ningsfunktion för vaccinationer, är det lätt att få en översiktsbild av vaccinationsprogram i . Där framgår att alla länder genom- för sådana program, men också att inriktningen och omfattningen varierar. På global nivå kartlägger WHO vaccinationer i alla länder som är medlemmar i organisationen. Även här framgår att vaccina- tionsprogram finns praktiskt taget överallt. Frågan är då vilka skillnader som kan finnas mellan och andra länder med jämförbara förhållanden när det gäller reglering, tillsyn, huvudmannaskap, finansiering och i andra viktiga avseenden med koppling till vaccinationer. Utredningen har i syfte att belysa sådana frågor studerat bl.a. hur vaccinationer beslutas, finansieras och följs upp i första hand i , , och . De nordiska länderna bedöms vara av särskilt intresse genom de stora likheter i t.ex. historia, klimat och förvaltningskultur som finns mellan länderna. För att vidga perspektivet något görs också vissa utblickar mot några större, icke europeiska länder, , och . berörs när det gällde frågan om beslutskriterier för vaccinationsprogram i kapitel 4 och 15. Tillgången till data skiljer sig mellan de olika länderna. Bland annat är standarden varierande när det gäller tillgänglighet till offentliga dokument, såsom offentliga utredningar, lagtexter och föreskrifter. Det innebär att redovisningen av förhållandena i de olika länderna inte kan bli helt konsistent. har dock, så långt möjligt, sökt beskriva förhållandena i de undersökta europeiska länderna utifrån följande teman. Kortfattade allmänna data om länderna. Institutionella förhållanden i relevanta delar. Regleringen av allmänna vaccinationsprogram. Vaccinationer i andra länder Finansieringsprinciper för vaccinationsprogram. Aktörer som verkställer allmänna vaccinationsprogram samt System för uppföljning av utförda vaccinationer. Frågan om kriterier för när ett nytt vaccin ska tas in i ett vaccinationsprogram är intressant utifrån utredningens uppdrag. Det har dock varit mycket svårt att finna dokument om sådana kriterier i de olika länderna, utöver vad som framgår i refererade författningar. är ett undantag. Frågan om kriterier för allmän vaccinations beskrivs dock i ett internationellt perspektiv även i kapitel 4, avsnitt 4.2.3. är en halvö omgiven av flera större öar. Den folkrikaste ön är som omfattar . samlade yta uppgår till . Det är mindre än en tiondel av areal. Befolkningen uppgår till ca 5,3 miljoner invånare, vilket innebär ca 120 invånare per kvadratkilometer. Ansvarigt departement för hälso- och sjukvårdsfrågor är Ministeriet for sundhet og forebyggelse. Centrala förvaltnings- myndigheter inom hälso- och sjukvårdsområdet är Sundhets- styrelsen och . har övergripande uppgifter med att skapa kvalitet, effektivitet, sammanhang, synergier och rättvisa villkor inom dansk hälso- och sjukvård.