sou · GXB316d3 · 2010-01-01 00:00:00 — 41Statens kulturråd, 2008#3, Folkbiblioteken 2007. 42Svensk biblioteksförening, 2008, Framgångsrikt, men förbisett – om bibliotekens betydelse för integration. s. 47 och där a.a. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk biblioteksbesökare är högre bland invå- nare som inte har svenskt medborgarskap än bland dem som har det, även om skillnaderna börjar minska något.43 Människors beteenden för informationsförsörjning och kun- skapsutveckling har påverkats. Beteendet är också under påverkan av förändrad utbildningsnivå och de nya möjligheter till lättill- gänglig information som digitaliseringen innebär. Skillnaderna i detta beteende mellan människor är dock stor – vissa är helt självständiga och andra behöver ett omfattande stöd för att hitta rätt information och kunna tillgodogöra sig den. I diskussionen kring bibliotekens uppdrag är betoningen av användaren och användarens behov är stark. Däremot finns det skäl att mer genomgående resonera kring hur detta användarperspektiv kan leda fram till förändrade professionella attityder och reellt inflytande på biblioteken av dess användare. Intressanta projekt pågår dock.44 Svenska biblioteksföreningens undersökning visar att det finns en intressant skillnad i uppfattningar mellan kommunala besluts- fattare och allmänheten kring hur verksamheterna ska utformas; allmänheten är mer konservativ och vill att biblioteken ska ha sin traditionella funktion som lugna och tysta platser med läsning och böcker i centrum.45 Bland folkbiblioteken pågår en prövning av den framtida pro- filen. Vad ska de vara och för vem – förmedlare eller förvaltare, expert på sitt eller vägledare av andra, folkbildare eller informa- tionsförmedlare, inriktade på skönlitteratur eller på underhållning och nya medier, för starka eller svaga grupper?46 De offentliga biblioteken är politiskt styrda institutioner, sam- tidigt är en hög grad av självständighet en viktig del i varumärket. Biblioteken kan i hög grad sägas fylla en roll i såväl medborgarnas privata liv och i det offentliga samhället. Epitetet offentliga vardagsrum är träffande. De är sociala centrum, mötesplatser och lokala institutioner. De är arenor där olika grupper kan se varandra, träffas och föra en dialog. 44Landstinget i hemsida, , Ett samarbete mellan Länsbibliotek och Regionbibliotek samt ett tiotal folkbibliotek i dessa län. Det frågeorien- terade . Det är ett projekt som syftar till att skapa användarvänliga bibliotek på besökarnas villkor. Projektet prövar olika metoder som presenterar biblioteksrummet och samlingarna på ett tillgängligt och användarvänligt sätt. 46Jämför , Forskardag om folkbibliotekens uppdrag – En dokumentation. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk Utgår man från medborgarens behov av bibliotekstjänster finns det mycket som talar för ökad samordning mellan olika delar av biblioteksväsendet. Det kan sannolikt höja tillgängligheten till bibliotekstjänster för alla användare inom befintliga ramar. Biblio- teken på forskningssidan använder sig av systemet LIBRIS med 6 miljoner titlar medan folkbiblioteken använder BURK med 2,2 miljoner poster.47 En samordning av dessa skulle ge användarna – studerande, forskare och allmänhet – en förbättra tillgång till bibliotekens samlingar.48 Det finns inte någon statlig myndighet som har ett uttalat ansvar för det samlade biblioteksväsendet eller för folkbiblioteken och övriga offentliga bibliotek. Det innebär att ingen myndighet har i uppdrag att ställa upp kvalitetskriterier och utvärdera indika- torer eller att utvärdera de biblioteksplaner som ska upprättas. gör dock en viss uppföljning genom att redovisa hur många kommuner som antagit en biblioteksplan.49 Inte heller finns någon part som kan svara för samordningen av digitala tjänster, något som sannolikt skulle kunna ge medborgarna bättre tjänster till en sammantaget lägre offentlig kostnad. Staten gör via utvecklingsinsatser, men det handlar om punkt- visa projekt. 15.3.2Universitets- och högskolebibliotek och specialbibliotek Inom universitets- och högskoleväsendet finns de vetenskapliga biblioteken som var egna myndigheter i anslutning till universiteten, men med som chefsmyndighet. De 38 universitets- och högskolebiblioteken lånade 2007 ut cirka 3,6 miljoner böcker, medan antalet nedladdningar av e-böcker var 2,9 miljoner.50 (se vidare nedan) har till uppgift att stå för nationell samordning av informationsförsörjningen till högre utbildning och forskning. Vidare är myndigheten huvudansvarig myndighet för tillämpningen av lag(1993:1392) om pliktexemplar av dokument (se vidare nedan). 47Från ca 300 biblioteksenheter vid svenska universitets-, högskole- och forskningsbibliotek samt ett tjugotal folkbibliotek. , skrivelse till utredningen dnr 11/2009, Samhällsnyttan av folk- biblioteken i Libris. 49Statens Kulturråd, 2008#3, Kulturen i siffror. Folkbiblioteken 2007. s. 11. , , Forskningsbiblioteken 2007. Mediebestånd, låneverksamhet, personal, driftskostnader m.m. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk Det finns även 34 s.k. specialbibliotek51 varav många är knutna till kulturinstitutioner. Även de har oftast en inriktning på forskningens informationsförsörjning men även på förvaltningens. och Statens ljud och bildarkiv kan räkna sina anor tillbaka till årtalen 1568 och 1611.52 har Kungl. samlat in i stort sett allt som trycks i eller på svenska. samlar in, beskriver, bevarar och tillhanda- håller det svenska trycket. Myndigheten bidrar till infrastrukturen i det svenska forskarsamhället och är också ett forskningsbibliotek, främst inom humaniora och samhällsvetenskap. fördelar medel till forsknings- och specialbiblioteken för deras fjärrlån. finns avdelningen för nationell sam- verkan. Avdelningen bidrar till att förbättra och effektivisera infor- mationsförsörjningen till högre utbildning och forskning genom arbete med utvecklingsfrågor inom verksam- hetsområden, i samverkan med externa aktörer. Avdelningen ansvarar för LIBRIS nationella bibliotekssystem och förvaltar och utvecklar ett nätverk av ansvarsbibliotek och stödjer bibliotekens fjärrlånesamverkan. Statens ljud- och bildarkiv inrättades 1979. Statens ljud- och bildarkiv är arkiv för inspelat ljud och rörliga bilder – radio, tv, film, video, skivor och multimedier. Alla kan använda kataloger och referensbibliotek samt beställa fram och lyssna på musik ur sam- lingarna. Den största delen av arkivmaterialet är dock, av upphovs- rättsliga skäl, endast tillgängligt för forskning på plats i eller som fjärrlån på ett trettiotal platser i landet. Verksamheten vid Kungl. och Statens ljud- och bildarkiv styrs av lag (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. Enligt förordning (1993:1439) om pliktexemplar av dokument ska dokument som lämnats till Kungl. utgöra national- exemplar och dokument som har lämnats till Lunds universitets- bibliotek utgöra nationella reservexemplar. Dokument som lämnats till dessa tre institutioner ska bevaras för framtiden. 52SOU 2003:129 KB – ett kunskapsnav. SOU 2009:16 En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk (med Statens ljud och bildarkiv fr.o.m. ) har ingen uppgift för folkbiblioteken eller det samlade biblioteksväsendet, utan är inriktad mot forskningens behov. I utredningen om Kungl. föreslogs att myndig- heten skulle få en viss roll även för folk- och länsbibliotek, men utan att det skulle ändra folkbibliotekens ställning. Utredningen menade att folkbiblioteken spelade en allt större roll i utbildnings- väsendet.53 Utredningens förslag har inte behandlats av rege- ringen.54 15.3.4Statens kulturråd – ansvaret för vissa biblioteksfrågor I 1 § förordning (2007:1186) med instruktion för stadgas att myndigheten handlägger bl.a. ärenden om folkbibliotek i den utsträckning det inte är en fråga för någon annan myndighet. Det innebär att dels ger ett mer övergripande bidrag till biblioteksverksamhet om ca (regle- rat i förordningar), dvs. även till länsbiblioteken, dels ger bidrag till några utpekade bibliotek med speciell inriktning t.ex. Sverigefinska i och Judiska , och en samisk bibliotekskonsulent. anordnar seminarier och workshops och genomför projekt för att öka samordningen och utveckla vissa verksamheter. arbetar också för att utveckla samverkan med Kungl. Vid kan bidrag sökas för inköp av litteratur till folk- och skolbibliotek, läsfrämjande insatser, prenumerationsstöd, verksamhetsbidrag och utvecklingsbidrag till regional biblioteks- verksamhet, verksamhetsutveckling för folkbibliotek och stöd till folkbibliotekens service för vuxnas lärande. Det finns tre informations- och lånecentraler, i , och . Sådana började byggas upp för att förse folkbiblioteken med kompletterande litteratur och vara en länk till forskningsbiblioteken. År1981 beslutades att dessa skulle få funktion som depåbibliotek. I finns ett samiskt depå- bibliotek. De arbetar med fjärrlån, dvs. 53SOU 2003:129 KB – ett nav i kunskapssamhället. 54Svensk biblioteksförening var i sina kommentarer till utredningen positiv till att Kungl. skulle ta ansvaret för de offentligt finansierade och tillgängliga bibliotekens informationsförsörjning. Men föreningen betonade också att det behövdes en sammanhållen myndighet för hela biblioteksväsendet. Det ansvar och de medel som låg på borde föras över till Kungl. Yttrandet finns på . En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk tur till andra bibliotek, men också med andra typer av tjänster som Fråga biblioteket-tjänsten och Idébiblioteket, utbildningar för bib- liotekspersonal och referensservice. De kompletterar bibliotekens behov av smal litteratur genom sina inköp. I finns som är ett centralt, gemensamt uppbyggt fjärrlåne- magasin för landets folkbibliotek. Slutligen finns Internationella lånecentral vid som komp- letterar genom litteratur och dokument på andra språk än svenska55, som arabiska, persiska, ryska, spanska och kinesiska. Dessa verksamheter finansieras via . Även landets folkbibliotek har dock byggt upp kunskaper och resurser på detta område. 15.4Andra verksamheter inom sfären 15.4.1Allas tillgång till anpassade medier – Talboks- och Myndigheten Talboks- och (TPB) skapades 1980. TPB har ett drygt 80-tal anställda och ett årligt anslag på ca . Myndigheten finansieras med medel från såväl , som Utbildningsdepartementets56 del av statsbudgeten. Myndigheten, som är placerad under Kulturdeparte- mentet, har i uppdrag att i samverkan med andra bibliotek tillgo- dose de behov av litteratur som personer med synskada och andra läshandikapp har. Bibliotekslagen (1996:1596) och lagen (1960:729) om upphovs- rätt till litterära och konstnärliga verk kan sägas ge en lagmässig bakgrund till TPB:s verksamhet57. TPB erbjuder litteratur i form av DAISY-talböcker, punktskrift och taktila bilderböcker samt E- text. Myndighetens målgrupp och låntagare är ca en halv miljon människor i . De aktiva låntagarna på lokala bibliotek är ca 45 000, studenterna ca 2 100 och de aktiva punktskriftslåntagarna ca 500. Bland de aktiva låntagarna är synskadade och 55Undantaget norska, danska, engelska,, tyska, franska och samiska. 56Kulturdepartementet , , . 57Bibliotekslagen (1996:1596) 8 § Folk- och skolbibliotek skall ägna särskild uppmärk- samhet åt funktionshindrade samt invandrare och minoriteter bl.a. genom att erbjuda litteratur på andra språk än svenska och i former som är särskilt anpassade för dessa gruppers behov. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk I målgruppen är förhållandet det omvända dyslektiker och synskadade. Till mål- gruppen tillkommer en grupp som inte går att uppskatta med hjälp av SCB. Den icke uppskattade delen utgörs av personer med kognitiv funktionsnedsättning, afatiker, rörelsehindrade, konvales- center, trycksvärteallergiker m.fl. Den svenska talboksmodellen innebär att det är folkbiblioteken som låntagaren har kontakt med, dvs. inte direkt med TPB. TPB utvecklar dock distributionen via Internet (men även mobiltelefon) och (s.k. strömmande läsning). TPB har satsat på utveckling av skilda digitaliseringstillämpningar. Talboksformatet har utveck- lats av TPB och är nu internationell standard. Det finns ett med ett 40-tal medlemsländer. Det gör det möjligt att dela på utvecklingskostnader. Man har också utvecklat sitt arbete med talsyntes. har TPB ca 67 000 talböcker i DAISY-format, drygt 13 000 punktskriftsböcker och drygt 300 textviewböcker. Produk- tionen sker till stor del efterfrågestyrt genom en förslagslåda på webben. Av utbudet är olika former av facklitteratur. produceras 1 500 titlar till universitets- och högskole- studenter. Myndigheten upphandlar produktion58 från privata produk- tionsförlag, en mindre del sköts internt. Förändringar i upphovsrättslagen har gett TPB nya möjligheter att förmedla verk till personer med funktionsned- sättning. Samverkan med andra myndigheter som , Specialpedagogiska skolmyndigheten, och Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam) är av stor betydelse. Myndigheten har satsat på att förbättra och utveckla sitt brukarperspektiv. Det finns en stor och förbisedd grupp människor med läs- och skrivsvårigheter i . Myndighetens uttalade målsättning är att nå dessa människor. Ansvaret för dagstidningar, tidskrifter, läromedel och skön- litteratur ligger på fyra olika statliga aktörer; , , Specialpedagogiska skolmyndigheten och TPB. Även landsting, kommuner och universitet producerar och anpas- 58 Skanning, inläsning av talböcker, textviewböcker, taktila bilderböcker m.m. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk sar material till sina brukare. Teknikutvecklingen har dessutom gjort att gränserna mellan anpassade och vanlig medier börjat luckras upp – kan kanske samma teknik användas för både anpassade och vanliga medier. och har av regeringen haft i uppdrag att utreda möjligheter till ökad samverkan mellan myn- digheterna för att uppnå ökad tillgänglighet och effektivare resurs- användning. Rapporten förstärker enligt vår mening de förhål- landen som talar för en närmare samverkan mellan dessa parter. TPB har också uppmärksammat regeringen på vinsterna med digitala pliktleveranser av förlagsfiler, något som skulle kunna korta ledtiderna och ge TPB:s målgrupper samma tillgång till litte- ratur som övriga medborgare. Vidare finns det inte någon myndighet som har i uppgift att följa efterlevnaden av bibliotekslagens åttonde paragraf.59 Frågan om de arkivens och bibliotekens samband med musei- sektorn har länge varit en aktuell fråga. På nationell nivå finns projektet som finansierats gemensamt av Kungl. , Statens ljud och bildarkiv, och samt , och . Verksamheten kretsar kring sam- arbete, samordning, tillgänglighet och förmedling – arkiv, bibliotek och museer emellan. Regionalt finns ett antal projekt och det har gjorts utredningar om hur samarbetet kan bedrivas.61 ABM-centrum har utvärderat sin verksamhet 2004–2007. I rapporten föreslås att ett samordningskansli med ett inledningsvis tidsbegränsat uppdrag startas. Kansliet föreslås bestå av en hel- tidsanställd ABM-koordinator. Denna skulle bl.a. identifiera verk- samhet som lämpar sig för samordning mellan deltagande institutioner.62 Syftet med verksamheten har varit att främja förståelse och sam- arbete mellan arkiv, bibliotek och museer, digitaliseringssamarbete, 59Bibliotekslag (1996:1596), 8 § Folk- och skolbiblioteken skall ägna särskild uppmärk- samhet åt funktionshindrade samt invandrare och andra minoriteter bl.a. genom att erbjuda litteratur på andra språk än svenska och i former särskilt anpassade till dessa gruppers behov. 60ABM, förkortning för arkiv, bibliotek och museer. 61På ABM-centrums hemsida redovisas regionala ABM-verksamheter. 62ABM-centrum, 2008, Utvärdering av projektet 2004–2007, s. 5. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk ny teknik och ABM-överskridande kompetensutveckling. Arbets- uppgifterna har kretsat kring omvärldsbevakning och information, samverkan kring kvalitet och standard, nationella planer och policydokument för digitalisering, utbildningar, genomföra projekt samt en webbplats. I förordning (2007:1181) med instruktion för och folkminnen sägs bl.a. att institutet har till uppgift att bedriva språkvård och på vetenskaplig grund öka, levandegöra och sprida kunskaper om språk, dialekter, folkminnen, namn och språkligt burna kulturarv i . Myndigheten får ett årligt anslag om ca för sin verksamhet63 samt för forsknings- och utvecklingsinsatser. Myndigheten får bidrag från olika forsknings- finansiärer och fonder. Vid myndigheten finns 78 årsarbetskrafter i , , , och . Myndighetens ämnesområde är dialekter, ortnamn, personnamn och folkminnen samt språkvård och språkpolitik. Myndigheten samlar in och ordnar uppgifter inom dessa ämnen. Myndigheten ska bedriva forskning samt delta i internationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde. Myndigheten har ett omfattande arkiv64 och har gjort stora insatser för att digitalisera sitt material. Vidare svarar man på frågor och håller föredrag, visar sina samlingar och publicerar böcker och cd-skivor. Den granskar och avger yttranden om ortnamn och yttrar sig i frågor som gäller personnamn till ansvariga myndigheter. har en nationell språkpolitik som bl.a. har målet att Alla har rätt till språk: att utveckla och tillägna sig svenska språket, att utveckla och bruka det egna modersmålet och nationella minori- tetsspråket och få möjlighet att lära sig främmande språk.65 Inom språkområdet ägnar sig myndigheten åt språkplanering som syftar till att påverka språkens roll och funktion i samhället, ord- och grammatikvård samt tal- och textvård. I princip ska myndig- 63Av anslaget får högst användas för bidrag till organisationer som före- träder de nationella minoritetsspråken och till terminologiskt arbete. 64ca 27 miljoner handlingar och fonogram. 2005/06:2, Bästa språket – en samlad svensk språkpolitik. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk heten överblicka och främja användandet av alla språk som brukas i ,66 men, vid sidan av svenska, arbetar den främst med finska, chib, svenskt teckenspråk, jiddisch och meänkieli.67 Institutet samverkar med universitet, högskolor, myndigheter, organisationer och företag på nationell, nordisk, europeisk och internationell nivå. I betänkandet språken – förslag till språklag (SOU 2008:26) läggs förslag bl.a. för att ytterligare befästa svenska språ- kets ställning. I betänkandet föreslås också att regeringen bör ge i uppdrag till t.ex. och folkminnen att följa upp hur språklagen följs och redovisa resultatet av uppföljningen till regeringen. För samiska språk bör samma sak gälla för Same- tinget.68 förslag bereds vidare i . Ansvaret för de nationella minoritetsspråken kan, enligt vår bedömning, gynnas av en närmare samordning med biblioteks- frågorna. I har Kultur- og kirkedepartementet och Kunskapsdeparte- mentet valt att samla vissa arkiv-, biblioteks- och museifrågor i myndigheten – Statens senter for arkiv, bibliotek og museum. I finns den statliga myndig- heten Museums, Libraries and som inrättades 2000 och som har nio regionala kontor. I finns en Styrelse for bibliotek og medier. Styrelsen ansvarar för forsknings- och folkbibliotek och frågor om medier, först och främst radio, TV och den tryckta pressen. fanns en och ett . På arkivområdet påminner organisationen i och om hur det ser ut i . I finns en samlad myndighet, Library and Archives . Myndigheten består av de tidigare samlingarna, personalen och tjänsterna vid och National- arkivet. Myndigheten ska vara en ny form av kunskapsmyndighet som bidrar till alla kanadensares livskvalitet. Medborgarna sätts i centrum och de tidigare professionella traditionerna ifrågasätts. Myndigheten samarbetar med andra institutioner och vill se sig 66Att genomföra denna uppgift skulle enligt myndigheten kräva mycket stora resurser som man inte har, jfr Årsredovisning 2007, s. 10. 67Sametinget har ansvar för samiska. 68SOU 2008:26, språken – förslag till språklag, s. 245. En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk som en del av en helhet som man har en uppgift för strategi och ledarskap.69 Vad gäller biblioteken i de öviga nordiska länderna har de sett samma problem som vi har i , men de har valt att ta mer av ett helhetsgrepp genom utvärderingar och självkritik, visioner, strategier och ansvarsfrågor. Biblioteken i dessa länder är också på väg att byta identitet från renodlade kulturella institutioner till mer allmänt orienterade samhälleliga kunskapscentraler. Svensk biblio- teksförening som låtit göra en jämförelse mellan och de nordiska länderna70 menar att ligger långt efter övriga nordiska länder i denna utveckling. På arkivområdet har staten i begränsad omfattning varit samlande och pådrivande. Detsamma kan sägas gälla för biblioteken även om staten har påtagit sig ett visst ansvar. På språkområdet har däremot nya initiativ tagits. Det finns en potential i ABM-samverkan och det är naturligt att den bör fortsätta. Museerna har dock ett delvis annat uppdrag och arbetssätt. De ska i högre grad även analysera och tolka kulturarvet samt presentera sina utställningar och andra publika verksamheter. Vi anser att de förslag vi nu presenterar skulle kan stimulera och underlätta ett ökat ABM-samarbete. De organisatoriska förslag som vi lägger syftar till att ge en ny och bättre grund för samverkan mellan arkiv och bibliotek. Det bör i sin tur ge bättre förut- sättningar för ökad samverkan i dessa frågor med museerna. 15.5.1En verksamhetsgrupp för arkiv och bibliotek Arkiven och biblioteken har olika historia, nuläge och aktuella problem. och landsarkiven styrs av arkivlagen (1990:782) medan Kungl. och Statens ljud- och bild- arkiv styrs av lagen (1993:1392) om pliktexemplar av dokument. I offentliga arkiv ska sparas ett relevant urval handlingar med hänsyn 69Uppgifter från LAU:s hemsida. 70Svensk biblioteksförening, 2007, – så in i efter. En jämförelse av nationell bibliotekspolitik i , , och . En sfär för frågor om arkiv, bibliotek och språk till allmänhetens intresse av insyn, pliktlagen handlar om att spara allt. Arkiven växte fram ur juridikens och förvaltningens behov av att dokumentera överenskommelser m.m. Folkbiblioteken växte fram som civilsamhälleliga företeelser och blev kommunala 1912. Skillnaderna mellan biblioteken och arkiven är bl.a. att biblio- tekens samlingar av olika skäl är blygsamt överförda i digital form eller så tillgängliga via nätet endast via olika former av licensavtal. Arkiven har däremot en stor mängd digitaliserade originalhand- lingar. De brottas med frågor kring långtidslagring och e- förvaltning. De har delvis olika målgrupper – arkiven är i hög grad verksamheter som riktar sig mot förvaltningens och forskningens behov, och de är inte är kända eller använda av medborgarna på riktigt samma sätt som biblioteken. Frågor om gemensamma licensupphandlingar kommer högt upp på listan. Frågan är om de trots detta har en gemensam framtid? Vi menar att mycket pekar mot det. och delar i hög grad samma problembild. E-böcker och e-handlingar har samma grundelement och bör kunna lagras och struktureras på samma sätt. Myndigheterna har också inlett ett nära samarbete och finansierar gemensamt, LDB-centrum71, som ägnar sig åt proble- men kring digital långtidslagring och tillgängliggörande. De arbetar för att skapa ett gemensamt gränssnitt till bibliotekens databas och arkivens nationella databas . Det ska vara klart och gör det möjligt att hitta en bok av en författare och var författarens arkiv finns. Samma gränssnittlösning prövas också för att sammanföra museernas olika databaser. EU- kommissionens satsningar på bl.a. Det europeiska digitala biblio- teket - Europeana kan ses som ett exempel på en utveckling i samma riktning.72 Framför allt tror vi dock att arkivarier och bibliotekarier har mycket att lära av varandra, och att utbildningarna har en viktig uppgift för att bidra till att nya yrkesidentiteter kan utvecklas. Nedan redovisar vi sex områden som vi anser vara centrala, gemen- samma utmaningar och frågor: 71LDB – digitalt bevarande.