sou · GYB328 · 2010-04-29 00:00:00 — För att ungdomar ska känna att kunskapen är meningsfull, och därmed bli intresserade av att välja en utbildning eller karriär inom områdena, krävs att kunskapen förmedlas på ett relevant vis. Undervisningen i matematik, teknik, naturvetenskap och IKT bör, utöver de vetenskapliga grundprinciperna, ta upp tillämpningar och konsekvenser. Det betyder t.ex. att ämnena behöver länkas till politik, etik och andra humanistiska och samhällsvetenskapliga frågeställningar. Det finns skrivningar i skolans kurs- och läroplaner och i högskolans styrdokument där allt detta poängteras, inte minst när det gäller utbildning för hållbar utveckling.14 Dessa tankar bör få en mer framträdande roll. Delegationen ser framför sig att det svenska utbildningsväsendet på så sätt kan profilera sig i kreativt och hållbart lärande. Behovet av förnyelse blir också tydligt då vi betänker den del av visionen som handlar om framtidens samhälleliga utmaningar. Eftersom arbetsmarknader och ekonomier nu förändras i snabb takt blir de allt svårare att förutsäga. Högst troligt är dock att vi går mot alltmer komplexa system och processer vilket gör att kompetenskraven ständigt ökar. På en föränderlig arbetsmarknad testas våra kunskaper, men också våra färdigheter, t.ex. förmåga att anpassa oss och lära nytt. Även detta behöver utbildningsväsendet träna oss inför.15 Undervisningen måste ge eleverna möjlighet att utveckla entreprenöriella förmågor såsom företagsamhet, självständighet, kreativitet och initiativförmåga. För att åstadkomma detta krävs att samverkan mellan utbildningsväsendet och det omgivande samhället, framför allt arbetslivet, blir närmare än . Under sin korta utredningstid har Teknikdelegationen arbetat aktivt, brett och utåtriktat för att öka förståelsen för dessa frågor. Av nödvändighet har delegationen fått koncentrera sig på vad som går att påverka genom det formella politiska systemet, och har särskilt betonat skolväsendet. är delegationen högst medveten om att barns intresse och kunskap redan från tidig ålder påverkas av attityder i samhället i stort. Även om en enstaka 14Se t.ex. skrivning om tekniken i samhället i kursplanen för teknik i ; högskoleförordningens examensbeskrivningar för tekniska och naturvetenskapliga yrkesexamina samt högskolelagen 1 kap 5 §. 15Braunerhjelm, P., , C., Svaleryd, H., s. 101-102. delegation av detta slag inte kan åstadkomma varaktig förändring, har några viktiga steg tagits på vägen. är det hög tid att mobilisera alla krafter i det fortsatta arbetet. Teknikdelegationen har i uppdrag att kartlägga behovet av välutbildad arbetskraft inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT.1 Som svar på detta redogör delegationen först översiktligt för hur efterfrågan på högskoleutbildade inom områdena har beskrivits och vad olika arbetsmarknadsprognoser säger om framtiden. Analysen stannar dock inte där, utan delegationen visar på de problem som finns med de traditionella prognosmetoder som är baserade på statiska yrkeskategorier och inte på kompetenser. Slutligen understryker delegationen att det behövs en betydligt bredare syn på samhällets behov2 än vad arbetsmarknadsprognoser kan ge. Ett mer konstruktivt arbetssätt, som också framförs i europasamarbetet inom ramen för Lissabon-agendan, är att utgå från visioner och mål så som delegationen gör i avsnitt 1.3.1. 2.2Arbetsmarknadens efterfrågan så som den brukar beskrivas De flesta statistiska beskrivningar av arbetsmarknadens efterfrågan på välutbildad arbetskraft inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT utgår från en given indelning i utbildnings- och/eller 1Givet direktivet och utredningstiden har delegationen gjort en avgränsning till högskoleutbildade inom områdena. För en mer fullständig bild skulle kartläggningen kunna kompletteras med såväl yrkesinriktade gymnasieprogram som utbildningar inom den nya . 2En distinktion bör göras mellan efterfrågan, som kan mätas i nuläge eller i efterhand i form av t.ex. sysselsättningsstatistik, och behov, som kan vara ett vidare och mer framåtblickande begrepp. yrkesgrupper.3 Utbildningsgrupperna inkluderar högskolans yrkesutbildningar, t.ex. civilingenjörs-, högskoleingenjörs-, arkitekt- och biomedicinsk analytikerutbildning, men också de generella utbildningarna, t.ex. inom naturvetenskap. Till naturvetenskap räknas då biologi, datavetenskap, geovetenskap, fysik, kemi och matematik. Delegationen ser flera problem med hur indelningarna görs, t.ex. att matematik ibland räknas som en underkategori till naturvetenskap, och ifrågasätter även ändamålsenligheten i att använda statiska kategorier (se avsnitt 2.3 och 2.4). Eftersom metoden är allmänt vedertagen är det viktigt att förhålla sig till den. Därför gör delegationen en översiktlig genomgång nedan. En mer detaljerad redogörelse för statistiken bakåt i tiden inklusive illustrativa figurer finns i bilaga 6. Sammantaget ger en tillbakablick i statistiken på många sätt en positiv bild av arbetsmarknaden för utbildade inom de områden som Teknikdelegationen bevakar. I egenskap av högskoleutbildade tillhör de en grupp som generellt har en gynnsam ställning på arbetsmarknaden. De utbildningsgrupper som räknas till teknik har också haft, relativt andra grupper, lätt att få arbete efter examen. Däremot har arbetsgivarnas efterfrågan på vissa typer av naturvetare varit låg, i synnerhet i förhållande till den höga kompetens som dessa besitter. Att det finns ett behov av att förstärka dessa utbildningars koppling till arbetsmarknaden är en viktig fråga som delegationen återkommer till i avsnitt 6.4.4. Eftersom statistiken som beskrivs i bilaga 6 redovisas i breda kategorier, och skillnaderna är stora inom varje utbildningsgrupp, ger den inte någon särskilt nyanserad bild. För den blivande student som ska välja inriktning på sina studier är det inte säkert att en generell beskrivning ger någon vägledning. Den blivande studentens val kan också påverkas av hur nuläget på arbetsmarknaden beskrivs och av hur prognoser kring framtiden presenteras. 3 Svensk utbildningsnomenklatur (SUN) och Standard för svensk yrkesklassificering (SSYK). tids nulägesbeskrivningar har varit färgade av tal om nedskärningar. minskade den generella sysselsättningen kraftigt, till stor del beroende på att krisen i den globala ekonomin fick återverkningar på den svenska arbetsmarknaden. Flera faktorer spelade in såsom minskande export, låg investeringstakt och finansiell oro. Några av de hårdast drabbade branscherna fanns inom teknikområdet, t.ex. verkstadsindustrin, maskinindustrin, byggsektorn och den industrinära delen av tjänstesektorn.4 Ännu vid utgången av var andelen arbetslösa bland utbildade inom kategorierna material och tillverkning, fysik, kemi och geovetenskap, samt biologi och miljövetenskap över 10 procent.5 Ingenjörer gör emellertid bedömningen att den stigande arbetslöshetstrenden bland medlemmarna nu kan sägas vara bruten.6 Även förutsäger att sysselsättningskurvorna kommer att börja peka uppåt igen, men först . Enligt är det främst tjänstesektorn som kommer att växa . Vidare förutspås IT-branschen, som anses ha klarat lågkonjunkturen relativt väl, expandera liksom vissa delar av bygg- och industribranscherna. Inte minst tror Arbetsförmedlingen att många industriföretag ska nyanställa, främst kvalificerad arbetskraft.7 I SCB:s Arbetskraftsbarometer ger arbetsgivarna sin syn på behovet . Dessa tror på ett ökat behov framför allt inom teknikområdet, med viss variation mellan olika inriktningar. Av de naturvetenskapliga utbildningar som mäts i barometern tror arbetsgivarna på i stort sett oförändrade behov av, och fortsatt god tillgång på biologer, medan det finns en tendens till att se ett visst ökat behov av kemister och fysiker.8 De prognoser som behandlar arbetsmarknaden på ännu tar mindre hänsyn till konjunktursvängningar och ser mer till exempelvis demografi, kompetensbehov och utbildningsdimensionering. Med fler faktorer att ta hänsyn till och ett längre tidsperspektiv ökar osäkerhetsgraden. är det långa perspektivet det som är relevant för en blivande student som vill planera 4Arbetsförmedlingen Ura 2009:1 Arbetsmarknadsutsikterna . 5SACO Arbetsmarknadsdata: Statistik från Arbetsförmedlingen. 6Sveriges Ingenjörer , s. 4. 7Arbetsförmedlingen Var finns jobben? Bedömning och en långsiktig utblick, s. 4-5. 8SCB Arbetskraftsbarometern , s. 25-43. sitt inträde på arbetsmarknaden och kanske ett helt yrkesliv. Det är även detta som delegationen intresserar sig för i första hand. I detta perspektiv är kompetensväxlingen en betydelsefull faktor. Varje lågkonjunktur har visat sig slå hårdast mot de arbeten som har låga utbildningskrav, och detta har successivt lett till allt högre utbildningsnivåer i företagen. Ett exempel är medlemsföretagen i där utbildningsnivån har höjts väsentligt , med en mer än fördubblad andel anställda med minst treårig eftergymnasial utbildning. Tendensen är alltså en stark kompetensväxling som förväntas fortsätta. I denna sektor spelar dessutom de allt större pensionsavgångarna en viktig roll. Teknikföretagen räknar med att ca 55 000 anställda i tillverkningsindustrin kommer att pensioneras . Många av dessa har en kortare utbildning och kommer inte att ersättas, som efterfrågan på personer med högre utbildning ökar. Figur Utbildningsnivå i teknikföretag 1993-2008 Yrkenas demografiska profiler är en viktig del även i och analyser av högskoleutbildningarna och arbetsmarknaden. Exempelvis konstateras att stora pensionsavgångar väntar inom arkitektkåren och att det därför kommer att finnas gott om jobb på . Däremot är såväl civilingenjörer som systemvetare relativt unga yrkesgrupper och det förväntas därför inte uppstå några hål efter pensionsavgångar.9 När det gäller det långsiktiga ingenjörsbehovet lägger SCB, och betoningen på högskoleingenjörerna, illustrerat i pressmeddelanderubriken till : Ljus framtid väntar för högskoleingenjörer. Denna förutsägelse grundar sig dels på de låga söktal och därmed examensfrekvenser som högskoleingenjörsutbildning haft , dels på de stora förväntade pensionsavgångarna. Dessa pensionsavgångar rör dock i första hand gymnasieingenjörer, eftersom högskoleingenjörer är en relativt ny grupp på arbetsmarknaden. I motsvarande rapport påtalas följaktligen att det är osäkert om det just är högskoleingenjörer som ska fylla den kommande bristen eller om det är gymnasieutbildade.10 Frågan aktualiseras inte minst då beslut tagits om att återinföra ett fjärde år på det nya tekniska gymnasieprogrammet. När det gäller civilingenjörer anses behovet mindre akut, då ansökningstalen varit högre och de kommande pensionsavgångarna är små. konstateras att det råder viss utbytbarhet inom ingenjörsyrket så att civilingenjörer kan fylla högskoleingenjörernas roller. Därmed skulle bristen kunna mildras.11 För det senare talar även de historiska data som visar att civilingenjörer har haft lättare att etablera sig på arbetsmarknaden än högskoleingenjörer. De långsiktiga prognoser som förutom pensionsavgångar och utbildningsvolym även tar hänsyn till arbetsgivarnas utsagor kommer till delvis andra slutsatser. Exempelvis framhäver Arbetsförmedlingen i sin s.k. Yrkeskompass att det i ett femtill tioårigt perspektiv inte bara är högskoleingenjörer som kommer att behövas. Utsikterna väntas även vara goda för civilingenjörer inom de flesta inriktningar (bygg och anläggning, elektronik och teleteknik, elkraft, gruva och metall och maskin), med undantag av kemi som anses ha en medelgod arbetsmarknad att se fram emot.12 Detta kan jämföras med SCB:s förutsägelse att civilingenjörer inom maskin, fordon, farkost och industriell ekonomi kommer att ha en sämre arbetsmarknad på medan efterfrågan på civilingenjörer 9SCB Trender och prognoser om utbildning och arbetsmarknad, Rapport 2009:5 R, Framtidsutsikter – Arbetsmarknaden för ett urval av akademikeryrken . 10Högskoleverket Rapport 2010:1 R, s. 45. 11Högskoleverket Rapport 2009:5 R, s. 34, SCB Trender och prognoser om utbildning och arbetsmarknad, s. 79. 12Yrkeskompassen senast uppdaterad . inom kemi-, bio-, material- och geoteknik kommer att öka svagt (delvis p.g.a. miljöfrågornas ökade betydelse).13 När det gäller naturvetenskapligt utbildade synes den långsiktiga arbetsmarknaden vara särskilt svårbedömd. Tydligast signaler ges angående biologer, där ett fortsatt överskott förutspås av såväl SCB och som Arbetsförmedlingen. Detta beror dock inte i första hand på en låg eller minskande efterfrågan utan snarare på att tillgången på högskoleutbildade förväntas vara stor. Vad gäller kemister tros utsikterna vara i stort sett oförändrade, vilket skulle innebära en medelgod arbetsmarknad. För fysiker framhåller emellertid SCB att det finns risk för stor brist. Även biomedicinska analytiker identifieras som ett kommande bristyrke. Ingen av grupperna kan dock dras över en kam, utan det väntas bli stora skillnader mellan olika inriktningar och i vissa fall även geografiskt.14 Sammantaget pekar dessa studier på en långsiktig utveckling där efterfrågan på välutbildad arbetskraft stiger. Att efterfrågan på tekniskt utbildad arbetskraft kommer att växa verkar det finnas en samsyn om, däremot inte om vilka inriktningar eller vilken utbildningsnivå som kommer att efterfrågas mest. Även när det gäller de naturvetenskapligt utbildade lämnas öppningar för att efterfrågan kan komma att växa på vissa områden. Återigen är dock skillnaderna stora mellan olika områden, och vissa utbildningsgrupper såsom matematiker och IT-utbildade täcks inte fullt ut i statistiken. Slutligen kan det konstateras att det inte bara är i som prognoserna pekar på framtida efterfrågan på arbetskraft inom områdena. Round Table of Industrialists pekar på liknande mönster i bland annat , , och Storbritannien.15 2.2.3Prognoser – möjligheter och begränsningar Som framgår ovan kommer olika förutsägelser kring framtida arbetsmarknad till olika resultat. är skillnaderna stora. Detta beror i stor utsträckning på att man använder olika metoder och har olika syften. En vanlig modell är att använda fasta utbildningskategorier och mäta gentemot mönster i studenternas utbildningsval och mönster 13SCB Trender och prognoser om utbildning och arbetsmarknad, s. 114-116. 14SCB Trender och prognoser om utbildning och arbetsmarknad, s. 103-105. 15ERT Mathematics, Education Report, s. 9. Detta gör SCB i studierna Trender och prognoser.16 använder sedan SCB:s beräkningar för att publicera ett underlag om arbetsmarknad och högskoleutbildning. Syftet är framför allt att peka ut områden där det finns risk för framtida brist och att ge högskolorna möjlighet att planera därefter. Både och vill lyfta fram obalanser, så att ett visst utvecklingsmönster kan brytas. Beräkningarna är därför inte prognoser i egentlig mening. En annan vanlig modell är att i efterfrågeberäkningarna även ta hänsyn till arbetsgivarnas synpunkter och förutsägelser. Detta görs i SCB:s arbetskraftsbarometer samt i Arbetsförmedlingens prognoser. Arbetsförmedlingen arbetar med prognoser i två tidsperspektiv: ettårigt respektive femtill tioårigt. Den ettåriga bedömningen blir en avbild av rådande konjunktur och bygger på data från intervjuer med ett stort antal privata och offentliga arbetsgivare. I den femtill tioåriga prognosen kompletteras kända data med mjuka bedömningar av expertgrupper med representanter från olika branscher. Delegationen kan se vissa fördelar, men ännu fler nackdelar med dessa metoder. Att arbeta med fasta utbildningskategorier gör att det går att följa dessa . För att planera en utbildnings dimensionering och därmed underlätta såväl för studenter som för arbetsgivare, är det naturligtvis viktigt att ha ett underlag av den typ som levererar. kan det vara en konserverande metod som egentligen bara passar de yrken som har en väldigt väl definierad arbetsgivare, t.ex. läkare och lärare. Andra utbildningar, t.ex. ingenjörsutbildningar som sinsemellan är mycket olika, är svårbedömda. De branscher som är innovativa och snabbt föränderliga låter sig heller inte fångas i denna typ av analys. Detta kan sägas gälla alla utbildade inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Eftersom de besitter många kompetenser, såsom problemlösningsförmåga och liknande, vilka är värdefulla i fler sammanhang än vad som traditionellt förknippas med t.ex. ingenjörsjobb, riskerar den här typen av metod att underskatta och felbedöma deras potentiella arbetsmarknad. Att även ta hänsyn till arbetsgivarnas utsagor kan bidra med viktig kvalitativ information och nyansering. I slutänden är det ju arbetsgivarna som sitter på anställningsbesluten. 16 Tillgångsberäkningarna görs genom att dagens utbildningsval extrapoleras, medan efterfrågeberäkningarna baserar sig på en analys av framtidens förvärvsarbetsstruktur, till stor del grundad på . ligga i arbetsgivarnas intresse att ha många arbetssökande att välja på vilket gör att det finns en risk att efterfrågan överdrivs. Arbetsgivare har ofta inte heller tillräcklig förmåga eller möjlighet att faktiskt bedöma sina framtida behov och koppla dem till befintliga utbildningar och yrkestitlar. I stället finns en tendens att dagens situation extrapoleras rakt av. Kunskapen om nya utbildningar kan också vara låg hos arbetsgivare vilket kan göra deras svar oinformerade. Om arbetsgivarna dessutom tror att deras möjligheter att påverka tillgången på arbetskraft är små, satsar de i stället på att anpassa sig till den givna situationen. Råder det brist på en typ av arbetskraft satsar företagen i stället på kompetensutveckling för någon annan osv. Anpassningen kan ske på oväntade sätt vilket gör prognoserna än mindre relevanta. Trots dessa metodproblem är det ändå uppenbart att det finns en efterfrågan på prognoser, t.ex. från blivande studenter och från studie- och yrkesvägledare. För dem är det en komplicerad uppgift att orientera sig bland beräkningar som grundar sig på komplexa antaganden. Ofta litar de till mediernas tolkningar som tyvärr kan vara missvisande. Teknikdelegationen ser t.ex. med oro på att arbetsmarknadsrapporter porträtteras som studentinformation fast de egentligen har ett annat syfte: att tjäna som planeringsunderlag till högskolorna. Naturligtvis har myndigheter en besvärlig roll, då de måste hantera förväntningar på att kunna ge enkla svar på svåra frågor. Likväl har myndigheter ett särskilt ansvar att vara sakliga i kommunikationen utåt, eftersom deras ord tillmäts stor betydelse. Delegationen återkommer till frågan i ett särskilt ställningstagande i avsnitt 9.7. 2.3Ett bredare perspektiv på behovet Avsnitt 2.2 illustrerar hur problematiskt det är att med existerande metoder försöka bedöma framtiden, och hur olika typer av metoder kan leda till radikalt olika slutsatser. Granskningen ger belägg för delegationens syn att det inte är försvarbart att basera behovsanalyser på arbetsmarknadsprognoser. I stället förespråkar delegationen ett betydligt bredare perspektiv på frågan. 2.3.1En ny arbetsmarknad för utbildade inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT En första utgångspunkt är att morgondagens arbetsmarknad för utbildade inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT kommer att vara väsentligt olik dagens. Som redan konstaterats flaggar industrin, den sektor som traditionellt har varit en viktig arbetsgivare, för stora förändringar med troliga konsekvenser för rekryteringsbehoven. Dessutom förväntas en framväxt av helt nya arbetsgivare och arbetsformer. finns ett behov av kompetens inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT i många delar av tjänstenäringen. Här finns de branscher som expanderar mest och som, på grund av sitt behov av innovativa lösningar, oftast anställer högutbildad arbetskraft.17 Ett exempel är den finansiella sektorn, där exempelvis roller som börsmatematiker och försäkringsmatematiker växer fram. Ett annat exempel är den snabbt föränderliga databranschen där arbetsgivarna identifierar allt fler nya arbetsuppgifter där kvalificerad personal behövs. Många som arbetar inom databranschen är unga och därför har pensionsavgångarna liten relevans för hur en framtida arbetsmarknad kommer att gestalta sig. Detta är en sektor som har klarat sig relativt väl genom pågående lågkonjunktur.18 Förutom att växa inom e-handel och livsstilsfrågor är den också en strategiskt central bransch. Internationellt sett har t.ex. utveckling av programvara blivit ett betydelsefullt konkurrensmedel.19 Vidare kan den offentliga sektorn nämnas som en allt viktigare arbetsgivare för utbildade inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Staten, kommunerna och landstingen har behov av komplexa system och kompetent personal som utvecklar och underhåller dessa. Vård och omsorg är några viktiga områden. Likaså finns en mängd mer eller mindre avreglerade verksamheter, t.ex. post, bank, el, transport och telefoni, där ökad konkurrensutsatthet kräver större effektivitet och därför högre kompetens.20 Att politiska satsningar av olika slag kan driva fram ett ökat behov av välutbildad arbetskraft inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT kan observeras på flera områden. 17NUTEK 2008, s. 5. 18Arbetsförmedlingen Var finns jobben? Bedömning och en långsiktig utblick, 19Marklund, G. Globaliseringen och konkurrensen om kunskapsintensiva jobb, s. 21. 20NUTEK Prognoser, visioner och förhoppningar - Vad händer om experterna spår rätt?, s. 21. nämnas de områden som regeringen har pekat ut som strategiska ur forskningssynpunkt och som lärosäten, forskningsinstitut och forskningsfinansiärer fått medel till att utveckla. Bland dessa dominerar klimat och miljö, teknik, och hälsa och sjukvård. Satsningarna öppnar t.ex. upp för ny verksamhet i gränslandet mellan teknik, medicin och naturvetenskap samt inom energi och transport. Likaså kan europeiska och internationella överenskommelser få betydelse för arbetsmarknaden. Ett exempel inom kemiområdet är EU:s kemikaliedirektiv REACH.21 De överenskommelser som sluts inom klimatområdet är ett annat tydligt exempel. En väsentlig faktor, som arbetsmarknadsprognoser förbiser, är dessutom att utbildade inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT inte enbart finner sysselsättning genom anställning utan att många arbetar som egenföretagare.22 Intresset för företagande växer bland unga människor och en ökad nyetablering kan ses framför allt inom branscherna finansiell verksamhet och företagstjänster samt utbildning, hälso- och sjukvård.23 Även teknikparker och vetenskapsparker får större betydelse. Generellt ser delegationen att entreprenörskap och innovation spelar en allt viktigare roll på arbetsmarknaden. Att detta även bör speglas i utbildningen inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT återkommer delegationen till i kapitel 6. En annan tydlig tendens är att arbetsmarknaden för utbildade inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT blir allt mer internationell till sin karaktär. Det gäller även de sektorer som tidigare främst varit nationellt orienterade, såsom offentlig verksamhet.24 Sammantaget ser delegationen ett tydligt mönster i att vi går mot alltmer komplexa system och processer vilka i sin tur ökar behovet av välutbildad arbetskraft inom matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Ovan ges exempel på områden som kan förväntas få ett uppsving framöver. Eftersom arbetsmarknader och ekonomier nu förändras i snabb takt går det dock inte att förutsäga dessa med vetenskaplig exakthet. För individen betyder det att inte bara djupa kunskaper utan även flexibilitet, förmåga till anpassning och kontinuerlig kompetensutveckling blir viktigt. 21För mer information se . 22Exempelvis utgör konsulter (egenföretagare och anställda) den största andelen av nyexaminerade från KTH. Se KTH Karriärrapport – Karriären och studierna för 1 672 KTH-studenter, examinerade 2006 och 2007, s. 6. 24IVA/Projekt , s. 23-25. att arbetslivet handlar allt mindre om anställningstrygghet och allt mer om anställningsbarhet. Högre utbildning blir i sig ingen garanti för en framgångsrik karriär, men en viktig grundförutsättning.25