sou · GYB395 · 2010-12-16 00:00:00 — Arbetar skolor systematiskt för att förbättra elevernas kunskapsutveckling? Skolinspektionen (2010). Anmälningsärenden gällande kränkande behandling. Skolinspektionen (2010). Rätten till kunskap. En granskning av hur skolan kan lyfta alla elever. Skolinspektionen (2010). Tillsyn och kvalitetsgranskning 2009 – Skolinspektionens erfarenheter och resultat Skolinspektionen (2010). Undervisning vid Hem för vård eller bo- ende, HVB Elever får inte den undervisning de har rätt till. Skolinspektionen (2009). Varannan i mål. Om gymnasieskolors (o)förmåga att få alla elever att fullfölja sin utbildning Rapport 2009:1 (2010). (2010). Erfarenhet av samverkan – kring barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa. (2010). PM – En beskrivning av slutbetygen i grund- skolan (2010). lägesbedömning 2010 Del 1 Beskri- vande data Förskoleverksamhet, skolbarnomsorg, skola och vuxen- utbildning. (2010). lägesbedömning 2010 Del 2 Bedöm- ningar och slutsatser. Förskoleverksamhet, skolbarnomsorg, skola och vuxenutbildning. (2010). Skolfrånvaro och vägen tillbaka. (2009). Allmänna råd och kommentarer. För att främja likabehandling och förebygga diskriminering, trakasserier och kränkande behandling. allmänna råd 2009. (2009). Diskriminerad, trakasserad, kränkt? Barns, elevers och studerandes uppfattningar om diskriminering och trakasserier. (2009). Grövre våld i skolan – vad man vet och vad man kan göra. (2009). Kraften av samverkan. (2009). Redovisning av uppdrag givet till Myndigheten för skolutveckling om att fördela medel till samverkansprojekt inom grund- och gymnasieskolan. (2009). Resursfördelning utifrån förutsättningar och behov? (2009). Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. (2008). Rätten till utbildning. (2008). Allmänna råd för utbildning av nyanlända elever. (2008). Särskilt stöd i . En sammanställning av senare års forskning och utvärdering. (2010). Barn och unga – insatser . (2010). Barn som utsätts för fysiska övergrepp. (2010). Barn som tänker annorlunda. Barn med autism, Aspergers syndrom och andra autismspektrumtillstånd. (2010). Barn som utmanar. Barn med ADHD och andra beteendeproblem. (2010). Blyga och ängsliga barn. (2010). (2010). (2010). , (2009). Förskolans metoder för att förebygga psykisk ohälsa hos barn– En nationell inventering (2009). Skolans metoder för att förebygga psykisk ohälsa hos barn – En nationell inventering i grundskolor och gym- nasieskolor (2009). Skolhälsovårdens metoder för att förebygga psykisk ohälsa – En nationell inventering (2008). Metoder som används för att förebygga psy- kisk ohälsa hos barn. En nationell inventering. (2004). Anmälningsskyldighet om missförhållanden som rör barn. Skrivelser samt publikationer från andra myndigheter (2010). I.M sorry – Röster från särskilda ung- domshem. (2009). Grövre våld i skolan. metoder i socialt arbete (IMS) & Sta- tens Institutionsstyrelse (SiS) (2005). Normbrytande beteende i barndomen. Nationell prevention av suicid och psykisk ohälsa (NASP) vid och landstings centrum för suicidforskning och prevention av psykisk ohälsa (2003). Rapport kring viktiga åtgärder för att stärka unga vuxnas psykiska hälsa. Länsstyrelserna (2009). Individuell plan enligt LSSS – en rättighet för många men utnyttjas av få. (2010). Småungar & Medier (2010). Ungar & Medier. Myndigheten för skolutveckling, och Socialsty- relsen (2007). Strategi för samverkan – kring barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa (2008). Om ungdomar som rym- mer och kastas ut hemifrån. (2004). Till en pedagog från en psykolog. , , Specialpedagogiska skolmyndigheten (2007). Gemensam planering på den enskildes villkor. , Specialpedagogiska skolmyndigheten (2005). Ta ansvar för samverkan! Helhetsperspektiv på samhällsstöd till barn och unga med funktionshinder. , och Specialpedagogiska skolmyndighe- ten (2007). Gemensam planering på den enskildes villkor. och Specialpedagogiska skolmyndigheten (2005). Ta ansvar för samverkan! Helhetsperspektiv på samhällsstöd till barn och unga med funktionshinder. (2004). Mellan två stolar? Om samverkan mellan och barnpsykiatri: – verksamhe- ternas behov av samverkan och hur de faktiskt gör. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2009). För alla elevers rätt till lärande och utveckling! (2009). Ungdomar som skrivits in på särskilda ung- domshem . (2010). Kartläggning av insatser för barn och unga i risksituationer 2010. (2010) Folkhälsopolitisk rapport Framtidens folkhälsa – allas ansvar. (2008). Slutrapport avseende regeringsupp- drag 2005–2007 om spridning av kunskap och metoder som stärker det alkohol- och drogförebyggande arbetet i skolan. Stiftelsen (2009). Barn med skyddade person- uppgifter. Stiftelsen (2009). Om hur vi hjälper barn och om klok samhällsekonomi. Stiftelsen /(2007). G(l)ömda – en studie om kvinnor och barn som lever med skyddade per- sonuppgifter. Stiftelsen (2007). Barn i kläm – hur uppmärk- sammas barn i mål om verkställighet av umgänge. Stiftelsen (2007). Gränsöverskridande ledar- skap och styrning – Förutsättningar för preventivt arbete med barn och ungdomar. Stiftelsen (2006). Satsa på barnens vardags- miljöer – mottagande och introduktion av flyktingbarn och ung- domar (2008). Unga i hemlöshet vuxna i makt- löshet – frivilligorganisationens möjligheter. , ett pdf-dokument: /pdf/utredningsmodell%20090821.pdf Kommuner och Landsting (2009). Konsten att nå resultat – erfarenheter från framgångsrika skolkommuner. Kommuner och Landsting (2010). Bra måste bli bättre. Dagens skola och hur den kan bli bättre. Kommuner och Landsting (2009). Projekt : erfarenheter från ett nationellt genombrottsprojekt med syfte att förbättra arbetet kring barn som riskerar utvec- kla ett varaktigt normbrytande beteende. (2003). Barn i riskzon. (2010). , (2010). Utsatta barn i förskola –utmaningar och möj- ligheter. Barn, unga, samhälle. Publicerad som bilaga till detta betänkande. (1995). Cunha, , (2007). Cunha, et al (2006). Interpreting the Evidence on Life Cycle Skill Formation, Handbook of the Economics of Educa- tion, Danermark, , , Per (2010) Skolans arbete med utsatta barn – ett samverkansperspektiv. Publicerad som bilaga i detta betänkande. Danermark, , Germundsson, Per. Samverkan kring barn som far illa eller riskerar att fara illa. En formativ utvärdering av samverkan mellan skola, socialtjänst, polis samt barn- och ungdomspsykiatri. : univer- sitet, Hälsoakademin Danermark, B. (2000). Himmel eller helvete. (2010) Autism- och Aspergerför- bundets medlemsundersökning om skolfrånvaro. CAN (2009). Uttalande vid konferens – Skola, lärande och psykisk hälsa, Uttalandet finns tillgängligt på hem- sidan: Läroplan för förskolan. presentation vid konferens den 4 okto- ber i samband med utredningens publicering av delbetänkande: finns på Utredningen om utsatta barn i skolans hemsida. (se nedan) , och ,(2009). En socioekonomisk analys av samverkansprojekt. Rett till læring. Utvalg av Midtlyngutvalget NOU 2009:22. Det du gjør, gjør det helt. Regeringens åtgärdsprogram för alkohol-, narkotika-, dopnings- och tobakspolitiken 2009. Fri från missbruk. hemsida – UPP-Centrum: Specialpedagogiska skolmyndighetens hemsida: Databasen svar. 16 (2006–2007) og ingen sto igjen – Tidlig innsats for livslang læring. (2006) Modell för utredning av läs- och skrivsvårigheter. Kommuner och Landsting, . Utredningen om utsatta barn i skolans hemsida: Översyn av skolans arbete med utsatta barn En särskild utredare ska kartlägga hur kommunala och fristående huvudmän inom förskoleverksamheten, förskoleklassen och skolor inom skolväsendet för barn och ungdom (nedan benämnt skolan) samt skolbarnsomsorgen arbetar med barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa. Utredaren ska analysera det arbete som bedrivs och lämna förslag på åtgärder som kan förbättra detta arbete. Utredaren ska vidare kartlägga hur kommunala och fristående huvudmän inom förskoleverksamheten, skolan och skolbarnsomsorgen samverkar med , polisen samt hälso- och sjukvården. Utredaren ska ana- lysera de hinder för samverkan som fortfarande återstår och lyfta fram framgångsfaktorer samt lämna förslag på åtgärder som underlättar samverkan med berörda myndigheter. Utredaren ska även lämna de författningsförslag som bedöms motiverade. Syftet med utredningen är att ytterligare förstärka och effektivisera stödet kring utsatta barn. Uppdraget ska redovisas . Barns och ungdomars trygghet och välfärd är ett angeläget område för samhället. Genom ratificering av FN:s konvention om barnets rättigheter – – har samhället tydligt markerat att barn och ungdomar är en prioriterad grupp. Alla barn har rätt att få en god start i livet. Trygga och goda uppväxtvillkor är grund- läggande för barns och ungdomars lärande och utveckling. Familjen är grunden för barnets uppväxt och det är föräldrarna som ansvarar för barnets välbefinnande och trygghet. För vissa barn är emellertid inte familjen den trygga plats som barnen behöver. Det är då viktigt att samhällets olika instanser i ett tidigt skede vidtar effektiva åtgär- der för att ge goda förutsättningar för ett bra liv. Barn som far illa eller riskerar att fara illa Barn som far illa eller riskerar att fara illa är inte någon homogen grupp. Av propositionen Stärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m. (prop. 2002/03:53) framgår att utsattheten kan bero på en mängd faktorer både på samhälls-, grupp- och individnivå. Det kan vara barn och unga med allvarliga skolsvårigheter eller som utsätts för mobbning, hot, våld eller andra övergrepp av jämnåriga. Det kan också vara barn och unga som utsätts för fysiskt eller psykiskt våld, hedersrelaterat våld och förtryck, sexuella övergrepp, kränk- ningar eller fysisk eller psykisk försummelse. Det kan handla om barn och unga med ett socialt nedbrytande beteende som missbruk, krimi- nalitet eller annat självdestruktivt beteende. Vidare kan det handla om barn och unga som bevittnat våld av eller mot närstående vuxna och barn och unga som lever med skyddade personuppgifter. Av skollagen (1985:1100) framgår att alla barn och ungdomar ska ges lika tillgång till utbildning, oberoende av kön, geografisk hemvist samt sociala och ekonomiska förhållanden. Utbildningen ska ge eleverna kunskaper och färdigheter samt, i samarbete med hemmen, främja deras harmoniska utveckling till ansvarskännande människor och samhällsmedlemmar. För elever som av olika anledningar har svårigheter att nå målen för utbildningen ska särskilt stöd tillhanda- hållas. Av skollagstiftningen framgår också tydligt verksamheternas ansvar för att elever får det stöd och den hjälp de behöver. Enligt 1 kap. 2 § och 4 kap. 1 § skollagen ska hänsyn tas till elever i behov av särskilt stöd. Läroplanerna betonar att all personal i skolan har ett ansvar för elever som av olika anledningar har svårigheter att nå målen för utbildningen. Rektorn har ett särskilt ansvar för att under- visningen och elevvårdsverksamheten utformas så att eleverna får det stöd och den hjälp de behöver. Läraren ska stimulera, handleda och ge särskilt stöd till elever som har svårigheter. Förskoleverksamhetens, skolans och skolbarnsomsorgens ansvar för barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa regleras i 1 kap. 2 a § skollagen. Enligt dessa bestämmelser ska förskoleverksam- heten, skolan och skolbarnsomsorgen på socialnämndens initiativ samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs i frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa. har det övergripande ansvaret för att barn och ungdomar växer upp under trygga och goda förhållanden. Social- nämndens ansvar regleras i 5 kap. socialtjänstlagen (2001:453). Bestämmelser om skyldighet att anmäla till socialnämnden att ett barn kan behöva nämndens skydd finns i 14 kap. 1 § socialtjänst- lagen (2001:453). Bestämmelser om sekretess finns i offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400). Sekretesskyddet för uppgifter om enskildas per- sonliga förhållanden inom förskoleverksamhet, det offentliga skol- väsendet för barn och ungdom och skolbarnsomsorgen regleras i 23 kap. 1, 2 och 5 §§. Av 2 a kap. 18 § och 9 kap. 16 a § skollagen följer motsvarande tystnadsplikt för den som är eller har varit verksam inom enskilt bedriven förskoleverksamhet, skolbarnsom- sorg eller skola. Vidare finns i 10 kap. bestämmelser om när sekre- tessen kan brytas eller undantas mellan myndigheter och mellan myndigheter och enskilda. Enligt diskrimineringslagen (2008:567) och skollagen har förskole- verksamheten, skolan och skolbarnsomsorgen också ett ansvar för att motverka diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever. Arbete och samverkan kring barn som far illa eller riskerar att fara illa Det har uppmärksammats att barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa inte får det stöd och skydd de behöver från samhället. Flera utredningar och rapporter som har genomförts framför allt inom det sociala området pekar på detta, bl.a. slutbetänkandet från kommittén mot barnmisshandel, Barn- misshandel – att förebygga och åtgärda (SOU 2001:72), slutbetänk- andet från den sociala barn och ungdomsvårdskommittén, Källan till en chans (SOU 2005:81) och Länsstyrelsernas granskning av den sociala barn och ungdomsvården –2007, och barnen. Inom utbildningsområdet finns slutbetänkandet från Elev- vårdsutredningen, Från dubbla spår till elevhälsa (SOU 2000:19) och propositionen Hälsa, lärande och trygghet (prop. 2001/02:14). I dessa dokument lyfts samverkan mellan , skolan, polisen samt barn- och ungdomspsykiatrin fram som centralt för att på ett effektivt sätt kunna ge stöd åt barn och unga i svårigheter. Det framgår tydligt att det finns en stor förväntan på vad för- skolan och skolan kan och bör göra för att utsatta barn och unga ska uppmärksammas i ett tidigt skede och för att förebygga en ogynn- sam utveckling. Förskolan och skolan har daglig kontakt med alla barn och unga och det anses därför naturligt att det är inom dessa verksamheter som stöd bör ges. Förskolor och skolor har kommit olika långt i arbetet med barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa. Vissa förskolor och skolor har en väl fungerande samverkan med framför allt polisen och sociala myndigheter, men det finns också tecken på att verk- samheterna behöver stöd och fortbildning för att kunna utgöra en part i samverkansarbetet. Bland annat framkommer att förskolans och skolans personal inte i tillräcklig omfattning anmäler barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa till socialnämnden. Under- sökningar i visar att endast en tredjedel av fallen i förskolan anmäldes till och ca hälften av fallen inom . Det tog för förskoleperso- nalen att anmäla misstankar om att barn och unga for illa på grund av föräldrarnas bristande omsorg. Skälen som angavs för detta var bl.a. att det saknades tid, kompetens och kunskap om hur en anmälan går till och rutiner för hur man arbetar när man upptäcker att ett barn eller en ungdom far illa eller riskerar att fara illa. Sam- arbetssvårigheter med uppgavs också vara en orsak. Det framgår vidare att det finns strukturella hinder som för- svårar möjligheter att få till stånd samverkan som fungerar . Sådana strukturella hinder kan vara skilda huvudmannaskap, orga- nisation, ledarskap, personalpolitik, arbetsvillkor, tid och resurser. Frågor som rör sekretess beskrivs också ofta ligga bakom sam- arbetssvårigheter mellan framför allt skolan och . Flera studier visar dock att sekretessfrågan inte behöver vara ett avgörande hinder för samverkan eftersom frågan oftast kan lösas genom att samtycke ges från berörda individer. Det finns också studier som pekar på att skolor behöver bli bättre på att systematisera och organisera sitt arbete med tidig upptäckt och förebyggande insatser. Den bilden ges i en undersökning från för barns psykiska hälsa (prevention), UPP-centrum, Metoder som används för att förebygga psykisk ohälsa hos barn – en nationell inventering i kommuner och landsting. Där beskrivs att de svarande skolornas samverkan med bl.a. och barn- och ungdomspsykiatrin bara i mindre utsträckning är dokumen- terad och utvärderad. Särskilt om skolans samverkan med polisen En skola med tydlig fokus på kunskapsuppdraget och med en miljö som skapar trygghet och studiero kan bidra till att förebygga kränk- ningar av elever och andra destruktiva handlingar som kan leda till brott. , Brå, har på regeringens uppdrag kart- lagt det grövre våldet i skolan (U2008/4717/S). Slutrapporten, Grövre våld i skolan, visar att det grova våldet inte förekommer i någon större omfattning. framkommer att det finns en grogrund för det grövre våldet i skolan. Resultaten från studien visar på en tydlig koppling mellan nivåerna av våld i skolan och förekomsten av mobbning och elevernas upplevelse av skolmiljön i allmänhet. Insatser som görs för att minska förekomsten av mindre grova brott och kränkningar spelar en central roll för möjligheterna att minska risken för alla former av skolvåld. Av rapporten framgår också att de incidenter som ändå inträffar, relativt sällan kommer till polisens kännedom. har på regeringens uppdrag arbetat fram ett stödmaterial för att förebygga och förhindra grövre våld i skolan, (U2009/4017/S). Enligt stödmaterialet visar erfarenheter att sam- verkan med myndigheter såsom och polisen är centralt för att skolan ska kunna förebygga incidenter och för att snabbt kunna agera när en incident inträffar. Ett väl uppbyggt samarbete med polisen kan också avdramatisera polisens medverkan vid sådana tillfällen. I syfte att stärka skyddet för barn och unga i utsatta situationer ändrades bl.a. skol- och socialtjänstlagstiftningen enligt förslag i propositionen Stärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m. (prop. 2002/03:53). En skyldighet för polisen, hälso- och sjukvården, förskoleverksamheten, skolbarnsomsorgen och skolan att på social- tjänstens initiativ samverka i frågor som rör barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa infördes i lagarna för respektive verk- samhetsområde. Vidare förstärktes anmälningsskyldigheten. Dess- utom gavs berörda myndigheter i uppdrag att utarbeta en nationell strategi för samverkan mellan huvudmän på olika samhällsnivåer. har därför i samverkan med och utarbetat en sådan strategi, Strategi för samverkan – kring barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa, utgiven . I strategin konstateras att målet med samverkan är att barn och unga ska få stöd och skydd utifrån en helhetssyn och i ett tidigare skede av en ogynnsam utveckling samt att samverkan alltid ska ha barnet eller den unga i fokus. tillsatte regeringen med syfte att se över bestämmelserna till skydd och stöd för barn och unga i socialtjänstlagen (2001:453) och lagen (1990:52) med särskilda be- stämmelser om vård av unga. Utredningen hade bl.a. i uppdrag att se över bestämmelser som rör den sociala barn- och ungdomsvård- ens övergripande mål och ansvar, reglerna för anmälningsskyldigheten, socialnämndens möjligheter att polisanmäla brott mot barn, reglerna för utredning, öppna insatser och uppföljning av insatser samt frågor som rör kompetens för arbetet inom barn- och ungdomsvården (dir. 2007:168). överlämnade utredaren betänkandet Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU), SOU 2009:68. I be- tänkandet föreslår utredaren bl.a. att reglerna för den sociala barn- och ungdomsvården samlas i en ny särskild lag. Utredaren föreslår också att det gemensamma ansvarsområdet för barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa bör kartläggas av landsting och kommuner och leda till en överenskommelse om samordnade insatser, ansvar och kostnadsfördelning, uppföljning och utvärdering m.m. Vidare föreslår utredaren att den som är anmälningsskyldig ska kunna begära ett möte med i samband med anmälan i syfte att ta till- vara anmälarens engagemang samt att den som gjort anmälan ska kunna få återkoppling om utredning inleds eller inte. Övriga insatser inom förskoleverksamheten, skolan och skolbarns- omsorgen För att stärka förskoleverksamhetens, skolans och skolbarnsom- sorgens arbete med barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa har regeringen genomfört en rad insatser . har flera uppdrag inom området, dels att fördela medel till pilotprojekt och stödja lokalt utvecklingsarbete inom grund- och gymnasieskolan i syfte att få till stånd en utökad samverkan mellan skolan, , polisen samt barn- och ungdomspsykiatrin (U2006/5879/S), dels att planera och genomföra insatser i syfte att främja jämställdhet i och motsvarande skolformer, gym- nasieskolan och vuxenutbildningen (U2006/9049/S). I sistnämnda uppdrag ingår bl.a. att erbjuda personal i grund- och gymnasieskolan fortbildning i sex- och samlevnadsundervisning och hedersrelaterat våld och förtryck samt att stödja elevhälsans arbete med att främja psykisk hälsa och förebygga psykisk ohälsa i grund- och gymnasie- skolan. För att stärka arbetet med värdegrundsfrågor och förebygga diskri- minering och annan kränkande behandling har regeringen gett Skol- verket i uppdrag att sprida kunskap till skolor om forskningsbaserade åtgärdsprogram mot mobbning (U2007/1205/S) och att genomföra insatser som främjar, stärker och sprider kunskap om skolans värde- grund (U2009/2848/S). På uppdrag av regeringen har också följt upp barn- och elevskyddslagens tillämpning samt genomfört en omfattande intervjustudie om barn, elevers och vuxnas uppfattningar och upplevelser av situationer där diskriminering och trakasserier förekommer (U2006/5849/S). Myndigheter och kommunala organ m.fl. har ansvar för att barn och unga i utsatta situationer får stöd. För att åtgärderna ska bli mer effek- tiva är det, som nämnts tidigare, angeläget att olika instanser samver- kar. I budgetpropositionen (prop. 2007/08:1, utg. omr. s. 111) ger regeringen återigen uttryck för betydelsen av samverkan mellan å ena sidan förskoleverksamheten, skolan och skolbarnsom- sorgen och å andra sidan , polisen och barn- och ung- domspsykiatrin för att barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa ska få det stöd och den hjälp de behöver. Förskoleverksamheten, skolan och skolbarnsomsorgen utgör viktiga aktörer i detta samverkansarbete då dessa verksamheter kontinu- erligt möter alla barn och unga under större delen av deras uppväxt- period. Samverkan med socialnämnden är central eftersom social- nämnden har det övergripande ansvaret för att utsatta barn och unga får samhällets stöd och skydd. Kontakter och samverkan med polisen har betydelse för möjligheten att sätta in tidiga åtgärder och därmed förhindra att barn och ungdomar dras in i kriminalitet. Samverkan med hälso- och sjukvården är angelägen för att förebygga framför allt psykisk ohälsa och destruktiva beteenden av olika slag. Som framgår ovan har flera insatser gjorts inom skolans område för att stärka skyddet för barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa och för att stödja myndigheternas arbete med dessa barn och unga och främja samverkan mellan myndigheterna. Trots dessa insatser finns det flera studier som pekar på att barn och unga inte får stöd i tillräcklig omfattning och att det fortfarande finns hinder för samverkan mellan olika myndigheter. Redan gjorda insatser inom området är inte tillräckliga. Ett samlat grepp om frågorna är nöd- vändigt för att stödet ska bli starkare, effektivare och långsiktigt hållbart. En särskild utredare bör därför få i uppdrag att ta fram en samlad bild över förskoleverksamhetens, skolans och skolbarnsom- sorgens arbete med och samverkan om barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa och föreslå relevanta åtgärder. I uppdraget ingår följande: Kartlägga hur kommunala och fristående huvudmän inom för- skoleverksamheten, skolan och skolbarnsomsorgen arbetar med barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa.