sou · GYB379 · 2010-11-03 00:00:00 — Det verkar således som om depressiva symptom får mer negativa konsekvenser för flickors vänskapsförhållanden i tidiga tonåren. Upplevd popularitet påverkades dock för både flickor och pojkar. Författarna förklarar detta med att depression får mer negativa konsekvenser för flickors dyadiska och nära relationer men att de också påverkar pojkars gruppacceptans och grupptillhörighet. Sannolikt finns det också en interaktionseffekt så att försämrade kamratrelationer förvärrar flickors depressiva symptom. Ueno (2004) har använt Add Health som är en longitudinell studie utformad för att undersöka hälsa och relaterade beteenden hos ungdomar i . Gruppen bestod av 11 023 ungdomar. Studien innehåller förutom hälso- och skolvariabler, uppgifter om antal relationer och vilken position man har i sina relationsnätverk. Syftet i Uenos studie var att undersöka samband mellan olika typer av nätverksmått och depression. Man tog också hänsyn till skolstorlek och hur hierarkisk organisationen var. Resultaten visade att ju fler vänner man har, desto mindre risk finns för depression. Skolstorlek hade också ett samband med mer depressiva symptom, vilket tyder på att opersonliga miljöer påverkar eleverna negativt. Det positiva sambandet mellan relationer och psykisk hälsa medierades av elevernas känsla av tillhörighet gentemot sin skola. Om man hade sina vänner utanför skolan var detta däremot en riskfaktor för depression. Flickor, äldre elever, elever med vissa minoritetsbackgrund och elever vars föräldrar hade lägre utbildningsnivå redovisade högre nivåer av depression. I en annan amerikansk studie undersöktes sambandet mellan vänskapsrelationer, skolframgång och depressiva symptom i socialt belastade områden i (, Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt , 2008). I studien deltog 199 elever som var i början av studien. Materialet baseras på elevskattningar och skolprestation. Författarna utgick från att det kunde finnas könsskillnader eftersom det kan finnas en betoning av olika aspekter hos pojkar och flickor vid denna ålder: för flickor kan relationer vara viktiga, medan pojkar kan tendera att satsa på att hävda sig. Resultaten visar att framgång på ett område kan kompensera en riskfaktor i ett annat område och därmed hindra depressiva symptom. Detta gäller både vänskap och skolframgång som var för sig har ett negativt samband med depression. Författarna drar slutsatsen att kompetens inom ett område kan mildra de negativa hälsoeffekterna av svårigheter inom ett annat område. Könsskillnader i dessa processer kunde inte identifieras i dessa analyser, förutom att pojkar hade flera vänner än flickor vid den andra mätningen. Författarnas tolkning av denna brist på skillnader är att den beror på att skillnaderna i förekomsten av depression inte hade framträtt vid åldern som eleverna hade i denna studie. Sammantaget visar studier av vänskapsrelationer och skolresultat att de påverkas negativt av ungdomarnas depressiva symptom. Det förefaller också finnas ett ömsesidigt samband mellan dessa så att försämrade relationer och sämre skolprestationer förvärrar symptom. Likaså tycks styrkor inom de sociala relationerna kunna kompensera och buffra för svårigheter upplevda med lärande, och vice versa. Både utsatthet i form av kamratmobbning och depressiva symptom tycks ha ett starkt negativt samband med hälsoutveckling och skolframgång . I de fall man funnit könsskillnader tycks flickor, som är mer beroende av nära vänskapsrelationer vara mer utsatta. Över tid får dock pojkarnas mer utagerande beteende negativa konsekvenser på både hälsa och lärande. SOU 2010:79 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Sammanställning av studierna om kamratrelationer i skolan Dhami, M.K., , W. L., Undersöker om genus sam- Flickor gynnades i skolor med få Leadbeater, B. & , E. spelar med skol- och indi- fattiga elever medan de löpte (2005). viduella faktorer vid skolstart större risk att bli mobbade i vad gäller kamratmobbning. Victimization in the Context of beteendeproblem och pojkar med School-level Poverty in First låg social kompetens hade större Social Development, [Ref risk att bli fysiskt mobbade. ID 7092]. Nishina, A., Juvonen, J. & Witkow, M. (2005). Sticks and stones may break my bones, but names will make me feel sick: the psychosocial, somatic, & scholastic consequences of peer harassment. [Ref ID 4835]. & Cillessen, A. (2003). Dynamics of in : Results from a . , [Ref ID 2566]. , K.D., Ladd, G. & Dinella, L. (2007). Gender Differences in the Interpersonal Consequences of Early-Onset Depressive Symptoms. Merrill- Palmer Quarterly, [Ref ID 33287]. , D., Gorman, A. H., , M. & Nakamoto, J. (2008). relationships and academic achievement as interacting predictors of depressive symptoms during middle childhood. Journal of abnormal psychology, [Ref ID 4529]. Undersöker samband mellan kamratmobbning, psykosocial problem, fysiska symptom och skolsituation hos elever i åk 6. Undersöker om kamratmobbning är stabil , vilka faktorer som samspelar med mobbning, kortsiktiga konsekvenser och vad som predicerar mobbning. Det förefaller finnas ett samspel mellan individuella faktorer och skolsituation som påverkar varandra ömsesidigt. Detta var fallet för både pojkar och flickor. Resultaten visade stabilitet . Beteendeproblem och upplevd mobbning predicerade utsatthet. Mobbade flickor var mer deprimerade och ensamma än pojkar. För båda könen hade skyddsfaktorer både en social och en akademisk sida. Undersöker om depressiva symptom i barndomen bidrar till färre och sämre vänskapsrelationer och om detta skiljer sig för pojkar och flickor. Flickor har fler ömsesidiga vänner och högre kvalitet på vänskapsrelationer. Depressiva symptom tycktes få mer negativa konsekvenser för flickor även om pojkars gruppacceptans och tillhörighet också påverkades. Undersöker samband mellan vänskapsrelationer, skolframgång och depressiva symptom I en socialt belastad skolmiljö. Framgång inom ett område förefaller kunna mildra konsekvenser av misslyckande inom ett annat. Vänskap och skolframgång har båda ett negativt samband med depression och detta gällde både pojkar och flickor. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Snyder, J., Brooker, M., , M. R., Snyder, A., Schrepferman, L. & Stoolmiller, M. (2003). Observed peer victimization during early elementary school: continuity, growth, and relation to risk for child antisocial and depressive behavior. Child development, 1898 [Ref ID 6420]. Ueno, K. (2005). The Effects of on Adolescent Depressive Symptoms. , [Ref ID 26142]. Applicerar longitudinella modeller där kamratmobbning och beteendeproblem relateras till varandra. Studerar samband mellan olika typer av nätverksmått och depression. Observationer visar hög grad av kamratmobbning redan i förskolan och för vissa elever kvar detta i första klass. Det förefaller som om dåliga kamratrelationer utvecklas snabbare för flickor medan pojkars antisociala beteende får mer långsiktiga konsekvenser. Ju fler vänner desto mindre risk för depression. Skolfaktorer hade mindre inflytande och sambandet medierades via en känsla av tillhörighet. Om man hade sina vänner utanför skolan var detta en riskfaktor. Inga könsskillnader rapporteras. 4.5Det psykosociala klimatet i skolan Fyra studier har identifierats som behandlar frågor om skolklimat och skoleffekter på organisationsnivå, och undersöker dessa frågors betydelse för elevernas välbefinnande och hälsa, samt undersöker eventuella skillnader som har ett samband med könstillhörighet. I en finsk studie av Somersalo, Solantaus & (2002) undersöktes sambandet mellan klassklimat och mental hälsa . Eleverna följdes från andra till sjätte klass. Mer specifikt ville man se om ett dåligt klassklimat i sjätte klass var relaterat till emotionella problem och beteendeproblem och om elever med dessa svårigheter i andra klass är mer sårbara för ett dåligt klassklimat i åk 6. Deltagare var över 1 300 elever i skolor i södra . All information insamlades från lärarna som skattade elevers problembeteende i åk 2 och åk 6 samt klassklimat i åk 6. Bortfallet var större för lågpresterande elever vilket kan ha påverkat resultaten. Resultaten visade att ett dåligt klassklimat i åk 6 innebär en ökning av både emotionella och utagerande problem för både flickor och pojkar. Flickor med externaliserande problem i åk 2 var särskilt känsliga för dåligt klimat i åk 6 och visade en stor ökning av problem om de befann sig i klasser med dåligt klimat. Studien visade också att höga nivåer av pojkars exter- Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt naliserande beteende i åk 2 negativt påverkade klimatet i åk 6 samt pojkarnas egna problem. Detta tolkades som att pojkarnas beteende påverkar deras omgivning på ett kraftfullare sätt än flickornas beteende. Höga nivåer av internaliserande symptom i åk 6 var korrelerade till problematiskt klassklimat , medan internaliserande symptom i åk 2 inte predicerade klassklimat i åk 6. Flickornas stora sårbarhet för miljöer med dåligt klimat kunde tolkas på olika sätt: med flickornas utvecklingsfas vid denna ålder (de når puberteten tidigare än pojkar) men även med en kulturell förändring som visas i en ökning av externaliserande beteende för flickor . Gådin & (2003) undersökte betydelsen av psykosociala faktorer i skolans miljö för elevernas självuppfattning och välbefinnande med ett longitudinellt upplägg. En grupp av 533 svenska elever (261 flickor och 272 pojkar) deltog i undersökningen: ungefär hälften följdes mellan åk 3 till åk 6 (yngre kohort) och hälften mellan åk 6 till åk 9 (äldre kohort). Författarna argumenterar för att skolan är en viktig arena för att främja elevernas hälsa, men skolans arbetsmiljö kan också bidra till att skapa ohälsa hos barn och ungdomar, på samma sätt som arbetsmiljön kan orsaka fysisk och psykisk ohälsa hos vuxna. Den psykosociala arbetsmiljön definieras i denna studie som den sociala situationen i skolan som inbegriper elevernas arbetssituation (lärarstöd, mängd av arbete som krävs, möjligheter till inflytande) och relationerna med kamrater (vänskap, stöd, utfrysning, mobbning). Flera tidigare studier har visat att de psykosomatiska symptomen bland barn och adolescenter har ökat . Faktorer i skolan som påverkar negativ hälsa och självuppfattning är bland annat erfarenheter av mobbning, stress, upplevd hög arbetsbelastning och bristande kontroll. Resultaten visade att det upplevda klimatet i skolan försämrades enligt både pojkar och flickor och att det skedde negativa förändringar i välbefinnande och självkänsla för flickorna i den äldre kohorten. Pojkarna i den äldre kohorten uppgav också en liknande ökning av problem i klassklimatet och en försämrad självkänsla, men de redovisade inte en motsvarande ökning av somatiska symptom. Den psykosociala faktor som verkade mest betydelsefull för både flickor och pojkar och som bidrog till ökade psykologiska symptom, var problem med kamrater. Resultaten relateras även till de organisatoriska egenskaper som karakteriserar skolorna mellan åk 7 och åk 9, Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt vilka antas medverka till att skapa ett skolklimat som upplevs som hårdare av eleverna än under de tidigare skolåren. Loukas & (2004) undersökte i en grupp av elever mellan och i en annan skolkontext, hur fyra skilda aspekter av skolklimat (upplevelser av samhörighet, konflikt, tävling och tillfredställelse) var relaterade till beteendeproblem och till depressiva symptom. De studerade också interaktionen med förmågan att kontrollera sitt beteende och att engagera sig i skolarbetet. De definierar skolklimatet som ett begrepp med flera dimensioner. Organisatoriska aspekter, undervisning och relationer mellan människor bidrar till att skapa skolklimatet, vilket i sin tur inspirerar värderingar, beteenden och normer. Forskning har visat att skolklimatet kan bidra till elevernas resultat och man kan anta att det även kan påverka upplevelsen av externaliserande och internaliserande symptom. Den tidiga tonårstiden är en känslig period, där fysiologiska och psykologiska förändringar äger rum, som skolans organisatoriska struktur i slutet av kan bidra till att göra skolans miljö och klimat mer opersonliga. Det kan finnas tendenser i skolorna att betona konkurrens och göra jämförelser av elevernas förmågor, vilket kan påverka elevernas självuppfattning negativt. Tidigare studier tyder på att elever som upplever ett positivt skolklimat uppger färre emotionella problem . I synnerhet kan de som tenderar att vara mycket kritiska mot sig själva bli skyddade från att uppleva höga nivåer av problem om de får uppleva ett positivt klimat. Författarna stödjer sig på tidigare forskning och hypotiserar att låga nivåer av konflikt och höga nivåer av samhörighet kan vara gynnsamma för eleverna, och särskilt för elever som har koncentrationssvårigheter i skolarbetet. Det finns också anledning, med stöd i andra undersökningar, att hypotisera effekter som är delvis olika för pojkar och flickor, beroende på typen av problem som examineras. Resultaten visade att flickor var mer tillfredsställda och upplevde mer samhörighet med kamrater. Pojkar upplevde mer tävling och mer konflikter. Pojkar uppgav lägre nivåer av kontrollförmåga och mer beteendeproblem, medan det inte fanns några skillnader när det gäller nivåerna av depressiva symptom. Problem med skolklimat (tävling, konflikt och tillfredsställelse) var korrelerade med mer beteendeproblem och depressiva symptom för både pojkar och flickor, medan låg samhörighet var relaterad endast till depressiva symptom. Både pojkar och flickor med koncentrationssvårigheter Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt (low effortful control) uppgav högre nivåer av beteendeproblem och depressiva symptom. Upplevelsen av konflikt var relaterad för båda pojkar och flickor till psykologiska problem, medan de andra variablerna visade olika mönster för pojkar och flickor. När det gäller kontroll och koncentrationsvårigheter (effortful control), kunde skolklimatvariablerna fungera som moderatorer mellan kontroll och internaliserande problem för pojkar och externaliserande problem för flickor. Ett skolklimat av hög kvalitet (låg konflikt, hög samhörighet) var relaterat till färre depressiva symptom för pojkar, men särskilt för dem som hade problem med kontroll och koncentration. Ett resultat som inte var väntat var att flickor som hade hög upplevelse av samhörighet med kamrater i skolan verkade ha mer externaliserande beteendeproblem. Anderman (2002) var intresserad av att undersöka betydelsen av känslan av tillhörighet och delaktighet för elevernas välbefinnande. Begreppet tillhörighet (belonging) definieras som ett behov som bygger på en grundläggande mänsklig motivation att bilda relationer och göra motstånd mot att förlora mänskliga relationer. Att relatera till andra betraktas enligt self-determination-teorin (, Vallerland, Pelletier & 1991) som ett grundläggande behov, tillsammans med kompetens och autonomi. Flera studier har visat tidigare att en skolgemenskap som karakteriseras av omsorg ofta är associerad med positiva resultat för eleverna (et al, 1997). I skolan kan en känsla av tillhörighet associeras med ökad motivation, resultat och positiva attityder. Resultaten visade att den upplevda känslan av tillhörighet var negativt relaterad till alla variabler som undersöktes: nivåer av depression, socialt utanförskap, skolproblem och var den positivt relaterad till optimism och högre betyg. Flickor uppgav högre nivåer av depression, högre betyg, men lägre nivåer av socialt utanförskap och skolproblem än pojkar. Sammanfattning och diskussion om skolklimat: Faktorer relaterade till skolans psykosociala miljö har uppmärksammats och det finns anledning att tro att de kan påverka elevernas psykologiska välbefinnande och deras resultat. Två av dessa studier identifierar perioden vid den tidiga adolescensen som särskild viktig och problematisk, både på grund av ungdomarnas känsliga utvecklingsperiod, och på grund av utbildnings- Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt systemets organisering under dessa skolår: den kan bidra till att göra skolans miljö som mer opersonlig i där ungdomarna är mer känsliga. Pojkar och flickors reaktioner verkar vara delvis olika: internaliserande för flickor och externaliserande för pojkar. Tabell 3 Sammanställning av studierna om det psykosociala klimatet i skolan Anderman, E.M. (2002). Undersöka betydelsen av känslan Känslan av tillhörighet i skolan är School effects on psycho- av delaktighet och tillhörighet I på individ nivå negativt korrelerad skolan för elevernas välbefinnande till depression, beteendeproblem mer depression samt mindre [Ref ID 2604]. nivåer av beteendeproblem och Gådin, K.G. & , A. (2003). Do changes in the psychosocial school environment influence pupils' health development? Results from a three-year follow-up study. Scandinavian journal of public health [Ref ID 31562]. Loukas, A. & , S. (2004). Examining the moderating role of perceived school climate in early adolescent adjustment. on Adolescence [Ref ID 2316]. Undersöka betydelsen av psykosociala faktorer i skolans miljö för elevernas självuppfattning och välbefinnande. Undersöka samband mellan skolklimat faktorer och internaliserande och externaliserande symptom, genom att beakta individuella faktorer, t ex. betydelsen av koncentrationssvårigheter i skolan. Skolklimatet försämrades enligt eleverna i den äldre kohorten. Hälsan och självkänslan försämrades hos flickorna mellan åk 6 till åk 9. Försämringen kunde relateras till psykosociala faktorer i skolan (krav, kontroll och problem med kamrater). Skolklimatvariablerna var relaterade till åtminstone en typ av symptom. Det fanns vissa skillnader mellan pojkar och flickor angående vilka faktorer som hade störst betydelse. Somersalo, H., Solantaus, T. and , F. (2002). Classroom climate and the mental health of primary school children. [Ref ID 620]. Undersöker om ett dåligt klassklimat i åk 6 är relaterat till emotionella och beteendeproblem och om elever med dessa svårigheter i åk 2 är mer sårbara för dåligt klassklimat i åk 6. Flickor med problem i åk 2 var särskilt känsliga för dåligt klimat i åk 6. Pojkars utagerande beteende i åk 2 påverkade klimatet i åk 6 så att detta försämrades. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Några studier har identifierats som behandlar tidiga processer i pedagogiska situationer i förskola och skola och hur de påverkar pojkar och flickor eller barn generellt. Marcon (1999) studerar tre olika modeller av förskolepedagogik som användes i innerstadsförskolor som deltog i ett utvecklingsprogram: en lärarstyrd didaktisk modell med träning av skolliknande färdigheter (academically directed AD) en modell som uppmuntrar barnens initiativ, aktiva erfarenheter och upptäckter (child initiated CI) och en modell som kombinerar dessa två ansatser (combination approach, M). Studien jämförde resultaten för 721 barn som gick i förskolan i olika pedagogiska modeller av förskolan. Studien visar att det fanns initiala skillnader mellan pojkar och flickor: flickornas utveckling och bemästrande av grundläggande färdigheter var överlägsen pojkarnas på alla områden (språk och kommunikation, dagliga aktiviteter och autonomi, sociala förmågor, coping, finmotorik) förutom på området lek och fritid, där pojkarna skattades högre, medan skillnaden inte var signifikant för grovmotorik. Skillnaderna mellan prestationer för pojkar och flickor var störst i den kombinerade modellen. Generellt visades att barn i modellen som betonade barnens initiativ (CI) hade utvecklat högre grundläggande färdigheter än i den lärarstyrda (AD), trots att dessa färdigheter där faktiskt var föremål för direkt regelrätt undervisning. Barn i den kombinerade ansatsen visade sämre resultat i alla områden med undantag för social coping och självständighet. Sammantaget var den kombinerade ansatsen inte effektiv. Den lärarstyrda modellen med sin starka fokus på förmedling verkade hindra barnens utveckling av kommunikativa, expressiva, personliga och sociala förmågor. Pojkar presterade sämre än flickor i alla tre modellerna, men den kombinerade ansatsen var särskilt problematisk för pojkarna. Mashburn et al. (2008) har jämfört utveckling av olika förmågor hos 2 439 barn i förskola i 671 förskolor. Kvaliteten i förskolorna värderades med hjälp av olika metoder: generella indikatorer på kvalitet, standardiserade instrument som skattar den fysiska miljön och kvaliteten i interaktioner mellan barn och lärare. Barn i förskolor som hade höga resultat när det gäller kvaliteten av barn-lärare relationer, visade en bättre utveckling på de flesta områden. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt slutsatser är att det är kvaliteten i de proximala processerna mellan barn och lärare som gör vistelsen i förskolan gynnsam för barnens utveckling och att dessa kvaliteter inte kan fångas enbart med generella mått som utbildningsnivå av personalen eller antal barn per vuxna. Dessa sistnämnda indikatorer kan vara betydelsefulla, i och med att de representerar nödvändiga förutsättningar för en god pedagogisk miljö, men de verkar inte i sig tillräckliga för att proximala processer av god kvalitet ska uppstå. Även om detta inte diskuteras i artikeln, visar resultaten att pojkar hade en lägre utveckling än flickor på flera språkliga, sociala och kognitiva områden, samt högre nivåer av problembeteende. Studiens rekommendationer är att införa en policy för förskolan som bidrar till att främja barnens utveckling genom att stödja interaktioner av hög kvalitet mellan barn och lärare i förskolan, i samspelsituationer som är både inriktade mot lärande och mot sociala färdigheter. & Brickman (2008) refererar ett experiment där man ville undersöka om barn i förskolan kunde bli påverkade i sina ansträngningar med uppgifter av att de gjorde sociala jämförelser. Studien visade att barn verkar påverkas av jämförelser och att det spelar roll om den andre som man jämförs sig med är av samma kön eller inte. Om den andra som man jämförs med är av samma kön, ger oftast barnet inte upp sina ansträngningar, medan om den andra är av det motsatta könet, tenderar barnet att ge upp sina vidare försök. Resultaten kan tolkas i riktningen att barnet vill eller är motiverad att prestera väl i den uppgiften där även andra barn av samma kön verkar lyckas bra. Detta kan vara en process som bidrar till den tidiga utvecklingen av genusstereotyper i förhållandet till motivation, självuppfattning, lärande och attityder mot skolarbete. Sammanfattning och diskussion: Pedagogiska metoder och arbetssätt i förskolan spelar roll: vissa kan stimulera barnens utveckling, medan andra kan hindra den. Effekterna kan vara mer påtagliga för vissa grupper av barn: i detta fall verkar pojkar vara mer utsatta för effekterna av metoder och arbetssätt som inte var optimala (Marcon). Vidare tyder en studies resultat på att det verkar särskilt lämpligt att titta på samspelsituationer relaterade till kognitiva uppgifter och emotionella samspelsituationer mellan lärare och barn om man vill bedöma kvalitet i förskolan. Dessa studier visar att hos barn i förskolan finns det skillnader mellan pojkars och flickors prestationer och att flickor är överlägsna pojkar på de flesta områden. Pojkar och flickor kan påverkas på olika sätt av peda- Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt En implikation av detta fenomen kan vara att man borde undersöka hur pojkar och flickor påverkas, när man vill introducera pedagogiska arbetssätt och innovationer.