sou · GXB315d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Regeringen bedömer vidare att de principer som ligger till grund för hyressättningen i allt väsentligt bidrar till ökad effektivitet i fastighetsförvaltningen och myndigheternas lokalförsörjning. Mot denna bakgrund har regeringen inte för avsikt att förändra de grundläggande principerna för hyressättningen för statliga myndigheter. I de fall justeringar krävs finns det enligt regeringen utrymme för detta inom befintligt system, t.ex. för de fem kulturinstitutioner som, i enlighet med regeringens beslut, har kostnadsliknande27 hyra.28 Museikoordinatorn kommer att söka kartlägga och belysa de svårigheter beträffande de tillämpade hyresmodellerna som museer kan uppfatta kvarstår efter de åtgärder regeringen vidtagit. Kart- läggningen kommer även att innehålla en analys av förhållandet mellan centralmuseernas hyres- och verksamhetskostnader. Berörda museer, Centralmuseernas samarbetsråd (CMS), Sta- tens fastighetsverk (SFV), (), Finans- departementets och tjänstemän kommer att utgöra viktiga diskussionsparter i utredningens arbete. Marknadsföring/säljplattform/ museerna som del av en större helhet Uppfattningarna inom centralmuseikretsen om behov och nytta av samverkan inom marknadsföringsområdet är mycket delade. För många ses marknadsföringen som en strikt institutionsrelaterad uppgift med undermeningen vi konkurrerar med varandra. Andra ser snarare museerna som en grupp att ställa i relation till konkur- rensen på en bredare marknad inom nöjes- och fritidsutbudet. Till den senare skaran hör och Statens maritima muser som är i färd med att etablera ett utvecklingsprojekt av win-win karaktär. Projektet rör primärt upphandling av utvärdering och för- slag till gemensam marknadsföring för och . 2007/08:1, vol 1, s. 205. 27Kostnadsliknande hyra innebär att den hyra SFV tar ut ska motsvara fastighetsägarens (statens) kostnader för underhåll, drift samt för kapital (dv.s. kostnader för ränta, avskrivningar och krav på avkastning). har fem institutioner kostnadshyra: , Kungliga dramatiska teatern, , och . Se vidare Hyressättning av vissa ändamålsfastigheter. SOU 2004:28, s. 16. 2007/08:1, UO 2, s. De båda museerna hoppas kunna dra nytta av både sin fysiska när- het och olikheterna i verksamhet, målgrupper och publiksäsong. Men ambitionen är också att bredare analysera samarbetsfördelar vad beträffar information och marknadsföring, samt att inte minst söka finna konkreta och kreativa förslag till nytänk som leder till stärkta varumärken och tillflöde av nya målgrupper. Med likartade ambitioner finns också inom Stockholmskretsen av museer ett embryo till vidare plattformstänkande där Armé- museum, och Statens maritima museer bildat en arbetsgrupp för att bereda frågan vidare. Inom pågår översyner med inriktning mot en högre grad av gemensamma funktioner för samtliga fyra ingå- ende museer. Museikoordinatorn avser att följa vidareutvecklingen av dessa initiativ i samverkan med de nämnda museerna i syfte att ta till vara de erfarenheter som görs med siktet inställt på en vidgad krets av aktörer. Inte minst är siktet på nytänk något som ska ges prioritet. Forskningsfrågornas särställning i beredningshänseende Ett för museerna väsentligt område som måste hanteras med förtur och inte kan följa tidplanen för Museikoordinatorns uppdrag är forskningsfrågorna. Eftersom framtagande av strategier och un- derlag inom detta område har en kortare tidshorisont med en pla- nerad forskningsproposition kommer att ha behov av underlag i ett tidigare skede än vad som framgår av utredningarnas direktiv. Forskningen har varit en central och omdiskuterad fråga . Det kan hävdas att behoven är lika stora som , men samhället har förändrats så mycket att det ändå inte är detsamma som efterfrågas. Kring 1970 ansågs det t. ex. självklart att sektorns behov av forskning borde lösas på de centrala museerna.29 I Museerna (SOU 1974:5) framhölls som ett huvudproblem att museernas anställda fått alltmer begränsat utrymme för forskning inom sina tjänster. Som utredningen såg det måste det vetenskapliga arbetet i fort- sättningen läggas över på tjänstemän med renodlade dokumenta- tions- och forskaruppgifter.30 29SOU 1973:5, 20ff. 30SOU 1973:5, s. 239. I Museiförslag (1986:3) framfördes ånyo tanken att det borde inrättas forskartjänster vid vissa centrala museer. Så- dana tjänster sågs som en förutsättning för att museerna skulle kunna ägna sig åt grundläggande inomvetenskapligt relevant forsk- ning men lade inga förslag på forskningsområdet utan hänsköt frågan till vidare analys och diskussion. För övrigt fast- slogs att de centrala museerna hade ansvar för att bedriva eget ut- vecklingsarbete samt borde främja den akademiska forskningen genom att tillgängliggöra sitt material, redovisa sina forsknings- behov och sprida forskningsinformation till omvärlden.31 Som ett konkret led i stärkandet av forskarkompetensen på mu- seerna startade en forskarskola på som ett femårigt projekt med stöd av och . Detta som ett svar på en forsk- ningsrelaterad fråga som engagerat flera centrala aktörer i sektorn, nämligen bristen på disputerade forskare i museerna. Ett kompletterande initiativ har därefter tagits av som inrättat en ny stödform riktad mot nydisputerade akademiker för post-dok-tjänster på bl. a. museer. Eftersom forskningsfrågorna rör både museerna och kultur- sektorn som helhet, såsom delar av det humanistiska forsknings- fältet, är gemensam beredning med den Kulturpolitiska utred- ningen en förutsättning. gav de centrala museerna i upp- drag att formulera kunskapsstrategier för . Sär- skild vikt läggs i uppdraget vid internationella perspektiv, utveck- lingsbehov och samverkan med universitet och andra externa aktö- rer. Museikoordinatorn har därför som första steg tagit initiativ till en work-shop för centralmuseerna kring detta regeringsuppdrag – ett möte där också sekretariat liksom Kultur- departementets forskningshandläggare inbjudits att delta. Väsentliga inspel i den fortsatta beredningen är självfallet utvär- dering av den riksbanksfinansierade forskarskolan vid liksom de förslag till vidareutveckling som diskuteras bland dess initiativtagare. Likaså bör i sammanhanget föras in erfarenheterna av initiativet Museion i , liksom uppföljande diskussioner relaterade till den internationella konferens på temat Research and Museums 31 Museiförslag, 1986 s. 13. som med stöd av arrangerades av Vit- terhetsakademien, , och . En ambition och prioritering i höstens arbete kommer följaktli- gen att vara insatser som har potential att ge museifrågorna tyngd i det underlag som tas fram inför forskningspropositionen. Inom ramen för arbete tas underlag fram för beslut i nedanstående sektorsövergripande frågor. Ställningstaganden och förslag rörande museerna kommer därför att utarbetas och presenteras som en del av deras rapport . Frågor som då kommer att tas upp rör: Inom den snävare ramen för museerna specifikt är Museikoordi- natorns ambition att i slutrapporten ha tagit fram och förankrat: en pilotprocess för framtagande av en gemensam plattform där information om kulturmiljö, musei-, arkiv- och biblioteks- samlingar skall vara tillgänglig via en gemensam sökmotor en policy och riktlinjer för föremålsarkiv inklusive ett antal pilotstudier en policy och riktlinjer för depositioner och lån en etablerad bas för informationsutbyte i internationella frågor och EU-stödsarbete en etablerad bas för fortbildningsfrågor ett pilotprojekt kring samordnad och utvecklad marknads- föring underlag för beslut rörande ev. samordning av ekonomi- administration och stödfunktioner en genomlysning av den konflikt som synes råda rörande fastighetsförvaltning och hyresfrågor underlag för eventuella ytterligare samordningsområden som kan komma upp i arbete Det fortsatta arbetet kommer att koncentreras på att utarbeta och i omvärlden förankra arbetsplaner för de projekt vi avser att driva. Därvid ska också etableras de redan nu i samtal med berörda museer skisserade arbets- och referensgrupperna. Arbetet kommer att omfatta såväl rena utredningsarbeten som verksamhetsbaserade seminarier och work-shops samt diskussioner och erfarenhetsutbyte med företrädare på lednings- och styrelse- nivå i inriktnings- och strukturfrågor. Samarbetet med kommer att vara av avgö- rande betydelse. En samlokalisering av våra sekretariat som ytterst angelägen för ett användbart resultat i båda uppdragen. För de arbets- och referensgrupper som är förutsedda har in- ledande kontakter tagits i syfte att få så bred sammansättning som möjligt och tillfrågade institutioner har ställt sig positiva till medverkan För att ge koordinatorsuppdraget extra tyngd och musei- cheferna stöd i deras prioriteringar kan ett generellt reglerings- brevsuppdrag om behovet av medverkan från berörda institutioner i utredningarnas arbete vara en fråga att överväga. Betänkande 2001/02:FiU14 Betänkande 2004/05:KrU1 Betänkande 2005/06:KrU1 Direktiv 2002:116. Nyckeltal för OH-kostnader. Vad är en rimlig kostnad för myndigheternas styrning, samordning och administration? Gemensamma lösningar för ef- fektivare administration. Rapport till regeringen. Förordningen med instruktion för (2003:884) Förordningen om statliga myndigheters lokalförsörjning (1993:528) Förordningen om stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler (1990:573) Förordningen om årsredovisning och budgetunderlag (2000:605) 1980:2 Vårda! Museerna och föremålsvården 1981:3 Vem ska rädda bilden? 1986:3 Museiförslag, överväganden och förslag angående de centrala museernas uppgifter och ansvar för landets museiväsende 2006:4 Kulturen i siffror - Museer och konsthallar 2005 2007:6 Access - Delutvärdering av sysselsättningsåtgärder Proposition 1986/87:97 Proposition 2006/07:1 Proposition 2007/08:1 Rapport 2001/02:2. Statens ändamålsfastigheter – hyressättning och förvaltning. Riksdagsskrivelse 2001/02:165 Riksdagsskrivelse 2004/05:99 Riksdagsskrivelse 2005/06:84-88 SOU 1973:5 Museerna, slutbetänkande av musei- och utställningssakkunniga SOU 1994:51 Minne och bildning - Museernas uppdrag och organisation 2004:28 Hyressättning av vissa ändamålsbyggnader SOU 2006:68 Klenoder i tiden - En utredning om samlingar kring scen och musik Museer med statliga anslag / bidrag Museer med direkt verksamhetsstöd från De statliga museimyndigheterna har stöd från på anslag 28:27. uppgår anslaget enligt regleringsbrev till 838 556. Livrustkammaren och med Stiftelsen - och Flyg- vapenmuseum - och Kungliga myntkabinettet med bruksmuseum Statens maritima museer - , och Statens museer för världskultur - , Medel- havsmuseet, Statens musiksamlingar - , samt Statens musik- bibliotek och Svenskt Visarkiv Fyra stiftelser får stöd på anslag 28:28, totalt 217 615 som betalas ut via Kammarkollegiet. Vissa museer får direkt stöd från enligt årliga regeringsbeslut på anslag 28:30. Anslaget uppgår enligt regleringsbrev till 54 323 och betalas ut via Kammarkollegiet. Regionala museer med indirekt verksamhetsstöd via Regionala museer får statsbidrag via på anslag 28:29. Stödet uppgår 2007 till 144 728. Bidragsberättigade museer i får enligt särskild överenskommelse sitt stöd om 9 539 (på samma anslag) via . Västarvet - , i , Regionmuseum och Museer med statligt stöd från andra källor än Övriga statligt finansierade museer är framför allt universitetsmuseer som i huvudsak finansieras inom anslag, samt verksmuseer och motsvarande som får stöd via sina respektive moderorganisationer. Lunds universitets historiska museum (LUHM) Verksmuseer och motsvarande: Àjtte, svenskt fjäll- och samemuseum Projekt om verksamhetsstöd inom kultursektorn Projektets mål och genomförande Mot den bakgrund som tecknas i lägesrapporten kommer musei- koordinatorn att genomföra ett projekt där förutsättningarna för att koncentrera stödfunktioner för i första hand centralmuseerna, men även kulturmyndigheterna i stort att undersökas. Den effekt som projektet har som mål att åstadkomma är att på grundval av en kartläggning av stödverksamheten vid de statliga kulturinstitutionerna, med fokus på centralmuseerna, utforma ett förslag på hur en koncentration av den administrativa verksam- heten skulle kunna se ut. Målet är att sänka kostnaderna för bas- administrationen med som kvaliteten på det utförda arbetet är oförändrad eller förbättras. Ytterligare ett mål är att en del av dessa resurser ska kunna användas till gemen- samma stödtjänster av specialistkaraktär i syfte att höja kvaliteten i de berörda institutionernas verksamhet, genom att de får tillgång till kompetens som de inte haft tidigare. Projektet kommer att genomföras i två steg: 1.I ett första steg kommer projektet att kartlägga kostnader och antalet medarbetare för stödfunktionerna i ett antal statliga kulturinstitutioner. Även om kartläggningens fokus kommer att ligga på centralmuseerna omfattar den även andra kultur- myndigheter. Syftet med detta är att åstadkomma ett referens- material som kan användas för bredare jämförelser. Kartläggningen kommer dels att omfatta kostnaderna för de admi- nistrativa bastjänster som kan standardiseras, t.ex. löne- och faktu- rahantering, dels förekomsten och behovet av administrativ speci- alkompetens, t.ex. i form juridiskt stöd för att t.ex. hantera frågor som rör upphovsrättslagstiftningen och upphandling, samt stöd inom det personaladministrativa området så som rekrytering, kom- petensutveckling, rehabilitering, arbetsmiljöarbete och personal- sociala frågor. 2.I den mån kartläggningen visar att det finns en möjlighet att optimera kostnader och kvaliteten i stödfunktionerna på ett bättre sätt än vad som görs , kommer projektet att i ett andra steg diskutera olika scenarion för hur en koncentration av den aktuella verksamheten inom den statliga kultursektorn skulle kunna utformas. De funktioner som i första hand omfattas av projektet är -Ekonomiadministratration- löpande registreringar och ut- vecklingsinriktat arbete avseende styrning m.m. -Personalfunktionen- löpande löne- och personal- administration och personalstrategiskt arbete såsom re- krytering, kompetensutveckling, systematiskt arbetsmiljö- arbete, organisationsutveckling samt personalsocialt arbete. -Allmänt juridiskt stöd inklusive upphandling -Inköp- löpande inköp av exempelvis kontorsmaterial -Telefoni och IT- växeltjänster och driftssupport -Information- publikationsservice, webb m.m. -Vaktmästeri- lokalunderhåll och övrig intern service -Registratur och arkivering Projektarbetet inleds oktober/och beräknas avslutas . Projektet är ett samarbete mellan Museikoordinatorn och Eko- nomistyrningsverket (ESV). ESV redogör för det planerade samar- betet med Museikoordinatorn i sin rapport lösningar för effektivare administration (ESV 2007:33).32 Resultatet av projektet kommer att rapporteras till Kultur- utredningen. 32 ESV 2007:33, s. 22. Statsanslag/bidrag till museerna 2006 Statsanslag/bidrag till museerna 200633 (Tusental kronor) ....................................................... Summa 886 881 Statens museer för världskultur................ slott m Stiftelsen ......... Statens maritima museer ........................... .......................................................Summa 227 135 33Uppgifterna för Polismuseet gäller beviljat anslag . 34Uppgifterna i tabellen är tagna ur respektive myndighets anslagsredovisning. Ramanslaget redovisas ofta tillsammans med eventuella anslag som anvisats myndigheten från andra delar av statsbudgeten än . I den mån myndigheten fått sådana anslag är de dock ofta förhållandevis små. 35Uppgifterna i tabellen är tagna ur respektive stiftelses anslagsredovisning. Ramanslaget redovisas ofta tillsammans med anslag som anvisats stiftelsen från andra delar av stats- budgeten än . I den mån stiftelsen fått sådana anslag är de dock ofta förhållandevis små. Bidrag till vissa museer Forum för levande historia Universitets- och verksmuseer* Källa: Myndigheternas/stiftelsernas årsredovisningar med undantag för universitets- och verksmuseerna, samt anslag 28:29 och 28:30 där utfallet tagits ur prop. 2007/08:1. Uppgifter som gäller universitets- och verksmuseer har inhämtats från respektive institution. * I sammanställningen av universitets- och verksmuseer ingår följande institutioner: Ajtte svenskt fjäll- och samemuseum Kungl Husgerådskammaren med Linnéminnena & i Lunds universitets antikmuseum Lunds universitets historiska museum (LUHM) Museum Gustavianum, Museum Polismuseet (uppgift ) Postmuseum på , Fängelsemuseum Policy och rekommendationer för webbpublicering av fotografi Museernas material har samlats in och bevarats för att användas. Samlingarna har en enorm potential för bland annat forskning, utställningsproduktion och lärande. Många är intresserade av de föremål, konstverk och andra bilder som museerna förvaltar. För att materialet ska komma till glädje och nytta bör det bli mer tillgängligt. Ett centralt steg i detta arbete är att göra det lättare för dem som letar att hitta det de söker. Museikoordinatorns strävan är att så mycket som möjligt av museernas material ska vara tillgängligt för så många som möjligt. I projektet , finns nu en webbservice som kan förmedla information och data mellan museer och andra användare. För att den ska fungera optimalt krävs en öppen hållning hos informa- tionsägarna och en tydlig prioritering av den publika tillgängligheten. Som stöd i arbetet har Museikoordinatorn här sammanställt rekommendationer rörande de begränsningar som följer av svensk lagstiftning om personuppgifter och upphovsrätt. Varför finns det en personuppgiftslag? Avsikten med personuppgiftslagen (PUL) är att skydda nu levande personer mot kränkande sammanställning och publicering av upp- gifter om dem. Särskilt riktar lagen in sig mot de fall då uppgifterna kan uppfattas som förtal, förolämpning, förföljelse eller skandalise- ring. Lagen gäller oavsett vem som samlat informationen och i syn- nerhet för data av personlig eller privat karaktär. Lagen stadgar att man får behandla personuppgifter utan de registrerades samtycke bl.a. om det krävs för att en arbetsuppgift av allmänt intresse ska kunna genomföras, och i det fall den person- uppgiftsansvariges intresse efter en avvägning bedöms väga tyngre än de registrerade personernas. Lagen avser med personuppgifter all slags information som direkt eller indirekt kan knytas till en nu levande individ. PUL gäller alla typer av material, även fotografier kan vara person- uppgifter. Centrala begrepp i PUL är harmlösa respektive krän- kande uppgifter och ostrukturerad respektive strukturerad information. Kategorierna kan tolkas såhär: Harmlösa uppgifter är sådan information som den registrerade typiskt sett inte upplever som kränkande. Sådana uppgifter får normalt publiceras utan samtycke, även om kränkning inte kan bedömas schablonmässigt. Det som uppfattas som oproble- matiskt av en person kan vara kränkande för en annan. Kränkande uppgifter kan röra sådant som etnisk tillhörighet, religiös och politisk övertygelse, medlemskap i fackförening eller uppgifter om hälsa och sexualitet. Sådana uppgifter får normalt inte publiceras utan den registrerades samtycke. En bedömning måste dock göras i varje enskilt fall och då väga in i vilket sammanhang uppgifterna förekommer, för vilket syfte de behandlas och vilken spridning de får. Ostrukturerad information betecknar personuppgifter i t.ex. löptext, ljud och bild. Den omfattas av undantagen i den revide- rade PUL () och kräver därför inte samtycke från berörda personer. Strukturerad information avser data som ordnats i register eller på annat sätt så att man enkelt kan sammanställa olika uppgifter, till exempel namn med personnummer och bostadsadress. Museikoordinatorns uppfattning är att större delen av de person- uppgifter museerna förvaltar är i lagens mening både harmlösa och ostrukturerade. Merparten av materialet bör alltså utan problem kunna tillgängliggöras via webben. Museikoordinatorn rekommenderar den svenska museisektorn att vid webb-publicering av personuppgifter beakta följande: 1.När det gäller föremålsupplysningar kan museerna utgå ifrån att de typiskt sett inte är kränkande. Den som sålt, skänkt eller testamenterat material till ett museum kan i normalfallet förut- sättas vara stolt över det. Därmed finns inga hinder för att offentliggöra namn och andra relevanta uppgifter om föremå- lens proveniens, åtminstone rörande det äldre materialet. 2.Historiska och dokumenterande fotografier som ett museum lägger ut på webben betraktas enligt PUL som ostrukturerad information. Någon regel om krav på samtycke finns inte vid behandling av personuppgifter av sådant material, men tänk ändå på att vara försiktig med känsliga uppgifter. 3.PUL ger ett visst skydd för personerna som avbildas på ett foto- grafi, om de är igenkännliga. Fotografier på icke namngivna små barn är t.ex. normalt inte skyddade enligt PUL. 4.Uppgifter om avlidna personer saknar normalt skydd enligt PUL. Allt material som är äldre än bör, med stöd av fallet Anbytarforum (se nedan), kunna publiceras fritt. Även något yngre material faller utanför PUL:s tillämpning, om det t.ex. rör bilder av vid fotograferingen äldre människor. 5.PUL gäller oavsett eventuell internetpublicering. Reglerna i PUL är giltiga även för ett museums eget intranät, databaser och andra interna register. Det finns få exempel på utdömda straff för brott mot PUL. Enligt Datainspektionen rör de domar som ändå fallit grova övertramp som lika gärna kunde ha fällts som förtal, olaga hot eller hets mot folkgrupp. Det omtalade fallet Anbytarforum ledde t.ex. inte till straff eller skadestånd för . fick Datainspektionen in en anmälan mot det diskussionsforum på nätet som drivs av . På Anbytarforum diskuterar släktforskare sina fynd, ställer frågor och bidrar med upplysningar som struktureras under rubriker som urmakare och sappörbataljon, och . Materialet är mycket omfattande och har hundratals trådar (ett slumpvis valt dygn inkommer 222 poster på 85 olika sidor). Några privatpersoner ansåg att forumet var kränkande och rasistiskt och Datainspektionen prövade ärendet . Datainspektionens granskning av forumet ledde till kritik på tre (3) punkter. De gällde bl.a. rubrikerna /Historiska brottslingar, Etniska grupper/Särskilda forskningsområden och Kändisars härkomst/ Kända personers härkomst. fick inget gehör för idén att webbplatsen borde omfattas av lagens undantag för journalistiska ändamål. I stället fick förbundet lova att anpassa sin policy till PUL framför allt genom en förtydligad generalklausul med skärpt hundraårs- gräns. publiceras uppgifter om brott bara om de begåtts , uppgifter om (nu levande) kända per- soner bara om de själva på ett tydligt sätt offentliggjort dem, och uppgifter om t.ex. romska och judiska släkter bara om de saknar anknytning till nu levande personer. Anbytarforums överträdelse ledde alltså inte till bestraffning eller skadestånd. fick en sträng tillsägelse och rättade sig efter den. Den risk en institution eventuellt tar genom att publicera person- uppgifter måste vägas mot de positiva möjligheter som öppnas. Akademiska forskare och lokalhistoriker hittar källmaterial, släkt- forskare hittar anor, museets webbplats blir mer intressant och får fler besök, materialet blir mer använt och fler uppfattar museet som en viktig kunskapskälla i samtiden. För säkerhets skull bör museet notera att: Lagens skrivningar om indirekt koppling till nu levande perso- ner gör det potentiellt mer känsligt att publicera uppgifter om personer med ovanliga namn. Museerna bör här uppmärksamma möjligheten att blockera vissa sökord, i synnerhet om det kom- mer in synpunkter rörande ovanliga namn. Det är viktigt att beakta folks reaktioner. Museet bör ha god beredskap för att med kort varsel rätta eventuellt missvisande och felaktiga uppgifter eller helt avlägsna text/bilder om det skulle komma in klagomål från berörda personer. Samtida material ställer högre krav än historiskt. Museet bör säkra samtycke till publicering från t.ex. informanter i samtids- dokumenterande projekt.