sou · GYB354 · 2010-08-11 00:00:00 — Preskriptionstiden är dock för fordran mot en konsument, om fordringen avser en vara, tjänst eller annan nyttighet som en näringsidkare i sin yrkesmässiga verksamhet har tillhandahållit konsumenten för huvudsakligen enskilt bruk. Den treåriga preskriptionstiden gäller dock inte fordringar som grundar sig på löpande skuldebrev.1 Enligt uttalanden i förarbetena är en fordran på återbetalning av studiemedel underkastad den allmänna tioårspreskriptionen i den mån inte särskilda preskriptionsbestämmelser gäller2. Det finns inga särskilda preskriptionsbestämmelser på området. Enligt praxis börjar preskriptionstiden för en fordran som avser återbetalning av studielån löpa för den sista utbetalningen av studielån.3 Borgenären kan åstadkomma preskriptionsavbrott genom att dels delge gäldenären ett skriftligt krav eller en skriftlig erinran om fordringen, dels genom att väcka talan mot gäldenären eller annars åberopa fordringen mot gäldenären vid domstol, hos exekutiv myndighet eller i skiljeförfarande, konkursförfarande eller förhandling om offentligt ackord. Om borgenären vidtar en sådan rättslig åtgärd utomlands får den preskriptionsavbrytande effekt enligt svensk rätt, om rättsförhållandet har anknytning till den främmande staten.4 Att borgenären kan avbryta preskriptionstiden genom att sända gäldenären ett enkelt skriftligt meddelande innehållande en erinran om skulden är en ordning som är särskild för svensk rätt, även om företeelsen förekommer i andra rättsordningar. 11 och 2 §§ preskriptionslagen. 1979/80:119 s. 92. 3Se Kammarrätten i dom, , mål nr 1453-2001, Länsrätten i läns domar, , mål. nr 2562-07 E, och , mål nr 2579-07 E, samt Länsrätten i dom, , mål nr 18384-07. 45 och 13 §§ preskriptionslagen. tysk och fransk rätt åstadkommer borgenären preskriptionsavbrott endast genom att vidta en rättslig åtgärd.5 För att ett preskriptionsavbrott ska anses ha ägt rum ska kravet eller erinringen kommit gäldenären till handa. När krav skickas med brev är det borgenären som står risken för att brevet inte kommer fram, och det ankommer på borgenären att styrka att brevet nått gäldenären (se NJA 1996 s. 809). Däremot behöver borgenären inte visa att gäldenären, efter att ha mottagit brevet, också rent faktiskt har tagit del av dess innehåll. Ett högt beviskrav har i allmänhet ställts på en borgenär som gör gällande preskriptionsavbrott genom brev. Den omständigheten att det är utrett att ett enstaka brev avsänts till gäldenären har sålunda normalt inte godtagits som tillräcklig bevisning om att gäldenären också mottagit brevet (se det ovan nämnda rättsfallet NJA 1996 s. 809, jfr även med NJA 1998 s. 750). När borgenären emellertid har sänt ett flertal kravbrev till en gäldenär under dennes folkbokföringsadress som inte kommit i retur, har HD ansett att möjligheten att inte åtminstone något av dem nått gäldenären varit närmast försumbar, om inte särskilda omständigheter ger stöd för detta (se NJA 2007 s. 157). Har borgenären däremot sänt ett flertal kravbrev till gäldenären, men endast ett av dem har sänts inom preskriptionstiden, anses detta inte utgöra tillräcklig bevisning för att preskriptionsavbrott har skett (se RH 2009:24). HD har i NJA 2007 s. 157 lättat på beviskravet för när en försändelse med preskriptionsavbrytande verkan ska anses ha mottagits av gäldenären. Detta innebär att om borgenären har en aktuell adress till gäldenären kan en fordran utan någon större svårighet hållas vid liv under en obegränsad framtid. 5.2.2Tillämpningen av svensk rätt utomlands Vid tvister utomlands kan frågan uppkomma om vilket lands lag som ska tillämpas avseende preskription. I de anglosaxiska rättssystemen (till exempel och ) brukar preskription anses tillhöra processrätten och domstolslandets lag tillämpas, medan det nordiska och kontinentaleuropeiska synsättet är att preskriptionsfrågor hör till den materiella rätten och samma lag tillämpas på 5 H. , Preskriptionens funktioner – Fordringsrättsliga och ersättningsrättliga problem i komparativ belysning, 2005, s. 372. preskriptionsfrågorna som på rättsförhållandet i övrigt6. Detta innebär att svensk rätt sannolikt inte kommer att tillämpas vid alla tvister utomlands. Om mer förmånliga preskriptionsregler kommer att förenkla CSN:s fordringshantering vid tvister utomlands beror således på i vilken utsträckning svenska preskriptionsregler kommer att tillämpas vid en sådan tvist. 5.3CSN:s förslag på en preskriptionsavbrytande regel CSN har i en hemställan till regeringen föreslagit att det i studiestödslagen införs en bestämmelse som innebär att låntagaren ska anses ha fått del av CSN:s underrättelser under förutsättning att de har skickats till aktuell folkbokföringsadress, alternativt till senast meddelad adress. Detsamma ska gälla för de underrättelser som skickats till låntagarens elektroniska brevlåda hos CSN.7 Den föreslagna bestämmelsen presumerar att låntagaren får del av ett kravbrev. Detta skulle innebära att om CSN skickar ett sådant brev till låntagaren, skulle CSN:s fordringar aldrig preskriberas, eftersom CSN inte längre skulle behöva riskera att inte kunna styrka att brevet nått låntagaren. Den föreslagna bestämmelsen skulle följaktligen bereda CSN en möjlighet att på ett mycket enkelt sätt ensidigt åstadkomma preskriptionsavbrott. enbart ur ett ordinärt obligationsrättsligt perspektiv kan det finnas vissa betänkligheter mot en sådan ordning. En viktig fråga i sammanhanget är emellertid om låntagaren, vid en tillämpning av den föreslagna bestämmelsen, skulle kunna lida någon rättsförlust. Den föreslagna bestämmelsen skulle kunna innebära i en del fall att CSN åstadkommer preskriptionsavbrott utan att låntagaren i praktiken har tagit del av kravet. Studiestödsfordringar skiljer sig emellertid från många andra fordringar i flera avseenden. Studielån är en förmån som tillhandahålls alla medborgare enligt ett regelverk som anges i lag och förordning. Lånet lämnas med allmänna medel och låntagaren är enligt lag återbetalningsskyldig. Fordringarna på återbetalning är dessutom direkt verkställbara i , det vill säga de får utmätas utan föregående , Preskription, 2002, s 46 och 649 f. 7CSN, Ändringar i bestämmelser om beviljning och återbetalning av studiemedel, dnr 2008-119-9797. dom eller utslag. Lagstiftaren synes därmed ha antagit förhållningssättet att fordringen som sådan inte ska kunna sättas ifråga i ett verkställighetsförfarande. Med det utgångsläget finns det inte något beaktansvärt skäl att betrakta sådana låntagare som försöker undkomma sina skulder som skyddsvärda. När det gäller låntagare bosatta i har CSN:s möjligheter att åstadkomma preskriptionsavbrott väsentligt förbättrats genom HD:s nya praxis som beskrivits i avsnitt 5.2.1. En förutsättning är emellertid att CSN har tillgång till en aktuell adress så att kraven inte kommer i retur. För de ärenden där CSN inte har någon aktuell adress kvarstår således problematiken med preskription. Detta gäller särskilt CSN:s utlandsfordringar eftersom CSN i många fall inte har någon aktuell adress till låntagare bosatta utomlands. För det fall att det införs en skyldighet för låntagarna att lämna aktuell adress till CSN, se avsnitt 4.1, skulle CSN:s möjlighet att åstadkomma preskriptionsavbrott kunna komma att förbättras. Ett bekymmer är emellertid att det inte är möjligt att införa en effektiv sanktion för en underlåtenhet att lämna adress, vilket kan medföra att en sådan bestämmelse inte skulle leda till önskad effekt, se avsnitt 4.2.2. Den föreslagna bestämmelsen skulle kunna få inverkan på den nya bestämmelse som trädde i kraft om att CSN ska kunna säga upp ett lån till omedelbar betalning vid misskötsamhet. För att uppsägning ska få ske ska låntagaren fått påminnelser och krav och trots det inte betalat.8 CSN skulle då med stöd av den föreslagna bestämmelsen kunna säga upp hela lånet till omedelbar betalning trots att påminnelser och krav kommit i retur till myndigheten. Sålunda får den föreslagna bestämmelsen även ett vidare tillämpningsområde än att bara verka preskriptionsavbrytande. Ett annat exempel på det vidare tillämpningsområdet är att när CSN skickar ut ett årsbesked har låntagaren möjlighet att överklaga beslutet om beräknat årsbelopp från delgivning av handlingen. För det fall låntagaren skulle vara bortrest än skulle denne, till följd av att det presumeras att denne fått del av handlingen, försitta tiden att överklaga. Den föreslagna bestämmelsen skulle i sådana fall kunna leda till rättsförluster för skötsamma låntagare. När det gäller CSN:s förslag om att låntagare ska ha fått del av underrättelser som skickats till låntagarens elektroniska brevlåda, anser vi att det, förutom av ovan angivna skäl, är olämpligt att delge 8 4 kap. 27 a § studiestödslagen (1999:1395). handlingar endast genom en elektronisk underrättelse till låntagarens elektroniska brevlåda hos CSN. Det är inte rimligt att en låntagare regelbundet ska bevaka sin elektroniska brevlåda, som möjligtvis aktiverades första gången ansökan om lån gjordes.9 Efter att ha övervägt CSN:s förslag på en preskriptionsavbrytande bestämmelse är vår bedömning att denna skulle få ett vidare tillämpningsområde än det åsyftade och därmed kunna medföra negativa konsekvenser för skötsamma låntagare. Bestämmelsen bör därför inte införas i studiestödslagen. 5.4Förslag på nya preskriptionsregler Förslag: Preskriptionstiden för studiestödsfordringar ska förlängas så att en fordran på studiestöd preskriberas efter tillkomsten, om inte preskriptionen avbryts . Denna längre preskriptionstid ska tillämpas på alla fordringar, även de från de äldre lånesystemen, som inte har preskriberats vid ikraftträdandet. Studiestödslagen ska ändras i enlighet med ovanstående. I de fall där CSN inte har någon aktuell adress till låntagaren är dagens preskriptionsregler inte tillräckliga. CSN har som nämnts i avsnitt 2.4.2 även svårigheter att driva in skulder utomlands. För att staten ska kunna fortsätta att tillhandahålla de studerande ett generöst studiestödssystem krävs det att lånen betalas tillbaka. Det är till exempel direkt stötande att en studerande genom att bosätta sig utomlands i endast ska kunna undgå att betala tillbaka erhållna studiemedel om . Enligt CSN finns det många exempel på hur låntagare systematiskt håller sig undan återbetalning. Det finns till exempel en mängd olika 9 Jfr med 4 och 17 §§ i regeringens förslag till en ny delgivningslag som föreslås träda ikraft , se prop. 2009/10:237. Dessa föreslagna bestämmelser stadgar att en myndighet får vid vanlig delgivning skicka en handling på elektronisk väg, men att delgivningssätt ska väljas med utgångspunkt från att det ska vara ändamålsenligt med hänsyn till handlingens innehåll och omfattning och medföra så lite kostnader och besvär som möjligt samt att delgivning inte får ske på ett sätt som är olämpligt med hänsyn till omständigheterna i delgivningsärendet. forum på Internet där man tipsar varandra hur man ska hålla sig undan delgivning av krav från CSN och sedan göra en invändning om preskription när förflutit. Det är inte heller ovanligt att utlandsbosatta låntagare, som CSN inte har kunnat nå för delgivning av krav, vänder sig till CSN efter att preskription har inträtt och gör en preskriptionsinvändning. Ett förslag för att komma tillrätta med problematiken är att man förlänger preskriptionstiden för studiestödsfordringar. Eftersom återbetalning av studielån enligt nuvarande lånesystem som huvudregel ska vara , bör i linje med detta preskriptionstiden förlängas till 25 år.10 Det är inte rimligt, enligt vår mening, att många skötsamma låntagare ska ha en återbetalningstid eller längre, medan misskötsamma låntagare ska kunna vara helt skuldfria . Vi anser att det inte kan föreligga några bärande invändningar mot att förlänga preskriptionstiden, eftersom det, som tidigare nämnts, inte finns något större skyddsintresse för de låntagare som missköter återbetalningen av sina studieskulder. En längre preskriptionstid skulle troligtvis medföra att många som inte betalat sina skulder under några års utlandsvistelse inte kan undkomma betalning när de återvänder till . Eftersom huvuddelen av de som missköter sin återbetalning är svenska medborgare, är det inte osannolikt att de antingen återvänder till och folkbokför sig här igen eller skaffar sig någon tillgång i , som kan bli föremål för utmätning, se avsnitt 6.1. Incitamentet att betala skulderna direkt när de förfaller till betalning blir förhoppningsvis också större, eftersom det inte är lika enkelt att hålla sig undan som . Ett av argumenten för att en preskriptionstid generellt inte ska vara allt för lång är klargörandeintresset, det vill säga gäldenärens intresse av att slippa den obehagliga överraskning som borgenärens anspråk kan medföra när passerat och gäldenären utgått från att borgenären avstått från att göra fordran gällande.11 Detta argument anser vi emellertid inte väger lika tungt när det gäller en studiestödsfordran där återbetalningsskyldigheten är reglerad i lag och ett återbetalningskrav knappast kan komma som en överraskning för låntagaren. Studielån är dessutom en förmån som tillhandahålls alla medborgare enligt ett regelverk som anges i lag och förordning och som till en viss del subventioneras av staten. Det finns därtill ett 10Preskriptionstiden var , men förkortades till . Motivet synes närmast ha varit befriandeintresset. Se S. , Preskription, 2002, s. 36 ff. starkt allmänt intresse av att en studiestödsfordran betalas av låntagaren, eftersom ett av världens mest generösa studiestödssystem annars kan bli svårt att upprätthålla. En jämförelse med andra offentligrättsliga fordringars preskriptionstid kan vara av intresse vid övervägningen av förlängd preskriptionstid. En fordran på skatt, tull eller allmän avgift har en preskriptionstid , men preskriptionstiden får på ansökan förlängas av förvaltningsrätten mot den som svarar för betalning av fordran, om han har saknat känt hemvist inom riket och det inte har kunnat klarläggas var han uppehållit sig. Förlängningstiden är först och därefter ytterligare 5 år.12 Preskriptionstiden för en fordran på skatt, tull eller allmän avgift kan således sammanlagt uppgå till . Det är dessutom betydligt enklare att driva in skattefordringar i utlandet, eftersom det finns internationella överenskommelser på området. Denna jämförelse talar därför enligt vår mening inte emot en förlängd preskriptionstid för studiestödsfordringar. Frågan är om preskriptionstiden ska vara absolut, eller om det ska vara möjligt att göra preskriptionsavbrott. I finns det absolut preskription endast för fordran på skatt och fordran på underhållsbidrag. Enligt nuvarande lånesystem ska återbetalningstiden av studielån vara eller det lägre antal år som återstår till utgången av det år då låntagaren fyller . En fordran på studielån skrivs enligt nuvarande lånesystem av vid utgången av det år då låntagaren fyller . En fordran på återkrav av studiestöd skrivs också av vid utgången av det år då den återbetalningsskyldige fyller 67 år.13 För lån tagna –är årsbeloppet för ett kalenderår av den återbetalningsskyldiges sammanlagda inkomst. Enligt detta lånesystem skrivs en fordran på studielån av efter ingången av det år den återbetalningsskyldige fyller . En fordran på återkrav skrivs också av det år gäldenären fyller 65 år.14 För lån tagna före fördelas enligt huvudregeln återbetalningen fram till och med det år under vilket den återbetalningsskyldige fyller eller, om omfattar mindre än , . Återbetalningen får emellertid ej fördelas på fler år än åren fram till och med det under vilket den återbetal- 123, 7 och 8 §§ lag (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m. 134 kap. 4 och 25 §§ samt 5 kap. 6 § studiestödslagen (1999:1395). 148 kap. 4 och 9 §§ samt 9 kap. 2 a § äldre studiestödslagen (1973:349). En fordran på återkrav skrivs av det år gäldenären fyller 65 år.15 Återbetalning av studiemedel sker i många fall under fler än på grund av till exempel att låntagaren beviljats nedsättning av årsbelopp eller att låntagarens skuld härrör från något av de äldre lånesystemen där återbetalningstiden kan vara längre än . Om en låntagare exempelvis fick den sista utbetalningen av studielån när denne var skulle eventuella obetalda fordringar vara preskriberade när låntagaren fyller , för det fall att preskriptionstiden skulle vara absolut. Detta skulle inte vara förenligt med syftet i de nuvarande regelverken som föreskriver att obetalda fordringar som huvudregel inte ska skrivas av förrän låntagaren är 65 respektive . Det förefaller därför vara helt orimligt att preskriptionstiden skulle vara absolut. Vi förslår därför att det ska vara möjligt att göra preskriptionsavbrott i enlighet med bestämmelserna i preskriptionslagen. Sammanfattningsvis anser vi att preskriptionstiden bör förlängas till för studiestödsfordringar. Med en fordran på studiestöd avses här såväl en fordran som avser återbetalning av studiestöd, som en fordran som avser återkrav av studiestöd. Det bör därför införas en bestämmelse i studiestödslagen om att en fordran på studiestöd preskriberas efter tillkomsten, om inte preskriptionen avbryts . 5.4.2Retroaktiv tillämpning för förlängd preskriptionstid? En grundläggande fråga att överväga är om en förlängd preskriptionstid bör gälla retroaktivt, det vill säga bör den nya preskriptionstiden gälla för fordringar som uppkommit före den nya bestämmelsen trätt ikraft. En given utgångspunkt är att en ändring av preskriptionstiden inte ska kunna tillämpas på fordringar som redan har preskriberats när den nya bestämmelsen träder ikraft, det vill säga den längre preskriptionstiden gäller inte för fordringar där det före ikraftträdandet inte har skett någon preskriptionsavbrytande åtgärd från den sista utbetalningen av studielånet. Den nya regeln om uppsägning av lån till omedelbar betalning har getts en retroaktiv verkan. Regeringen har som skäl för en sådan tillämpning anfört bland annat att studielån är en förmån som 15 8 kap. 3 § och 9 kap. 2 a § äldre studiestödslagen (1973:349) i dess äldre lydelse. tillhandahålls alla medborgare enligt ett regelverk som anges i lag och förordning och för att kunna fortsätta tillhandahålla de studerande ett generöst studiestödssystem krävs det att studielånen också betalas tillbaka. Regeringen anför vidare att det är viktigt att de förändringar som görs inom studiestödssystemet beaktar internationaliseringen och dess effekter. Slutligen framhåller regeringen att det är, för att förändringen ska ge önskvärd effekt inom CSN:s återbetalningsverksamhet, av stor betydelse att de nya bestämmelserna införs för såväl befintliga som nytillkommande låntagare.16 De skäl som anförts för att preskriptionstiden ska förlängas samt de skäl regeringen anfört för att uppsägning av lån till omedelbar betalning har getts en retroaktiv verkan, talar även för att en ändring av preskriptionstiden bör gälla retroaktivt. Vi vill då särskilt framhålla att studieskulder till betydande belopp riskerar att preskriberas , och att det därför är angeläget att även befintliga fordringar omfattas. Vi anser därför att de skäl som kan anföras för en retroaktiv tillämpning av den föreslagna ändringen är så starka att den bör gälla även för fordringar som uppkommit före ikraftträdandet, men inte är preskriberade . Den längre preskriptionstiden ska därmed tillämpas på alla fordringar, även de från de äldre lånesystemen, som inte har preskriberats vid ikraftträdandet. Förlängs preskriptionstiden till , har CSN inget större behov av andra preskriptionsavbrytande regler än de som finns i preskriptionslagen. En ordning som innebär förlängd preskriptionstid är mer effektiv, eftersom CSN då i större utsträckning än slipper arbetet med preskriptionsavbrytande åtgärder. Eftersom preskriptionstiden förlängs avsevärt är det däremot viktigt att CSN inte förhåller sig passiv i indrivningsverksamheten fram till innan preskription inträder, utan är aktiv i sökandet efter aktuella adresser. Vi finner emellertid inte skäl att närmare reglera CSN:s aktivitet i indrivningsverksamheten, utan anser att det är en fråga för regeringens styrning. 2009/10:141 s. 24 f. 6Andra åtgärder för att öka återbetalningen av studieskulder 6.1Utmätning av egendom i för utlandsbosattas skulder En fråga som uppkommit under utredningens gång är om det är möjligt att utmäta en utlandsbosatts egendom som finns i för dennes svenska studiestödsskulder. Om så är fallet är nästföljande fråga om ett utmätningsförfarande skulle vara möjligt att genomföra trots att gäldenärens adress är okänd eller att gäldenären inte låter sig delges. behörighet att vidta exekutiva åtgärder är i princip begränsad till . Det förhållandet att en person är bosatt utomlands hindrar emellertid inte att verkställighet sker mot egendom som finns i . I de flesta fall torde detta förhållande inte innebära några särskilda problem i utmätningsförfarandet, men vissa moment kan försvåras eller fördröjas. Det kan exempelvis gälla utredningen om tillgångar, där gäldenären är en viktig informationskälla. I de fall där sökanden har kännedom om gäldenärens tillgångar underlättar detta därför förfarandet. Gäldenären ska i ett mål om utmätning underrättas om en ansökan om utmätning. Underrättelse kan dock underlåtas, om gäldenären saknar känt hemvist och det inte har kunnat klarläggas var han uppehåller sig.1 En sådan underrättelse ska delges gäldenären, om målets beskaffenhet kräver det, vilket exempelvis skulle kunna vara att det gäller stora värden. Delgivning kan dock underlåtas, om det är känt att gäldenären inte kan anträffas.2 Detta innebär att det i allmänhet är tillräckligt att underrättelsen om sökt utmätning sänds i vanligt brev till gäldenären. 14 kap. 12 § utsökningsbalken (1981:774). 26 kap. 1 § utsökningsförordningen (1981:981). Andra åtgärder för att öka återbetalningen av studieskulder För att fatta beslut om utmätning, sälja utmätt egendom samt betala ut medel till sökanden krävs inte att gäldenären har underrättats eller delgivits ansökan om utmätning3. Gäldenären ska skriftligen underrättas om beslut om utmätning. Det krävs däremot inte att beslutet om utmätning har delgivits gäldenären, om det är känt att denne inte kan anträffas.4 ska emellertid försöka delge gäldenären ett beslut om utmätning. Att delgivning sker har bland annat betydelse för överklagande5. För att genomföra alla moment i ett utmätningsförfarande krävs att det finns en exekutionstitel mot gäldenären som vunnit laga kraft. Som redogjorts för är återbetalning av studiestöd ett allmänt mål och då gäller CSN:s beslut om återbetalning som exekutionstitel. Exekutionstitel i allmänt mål verkställs såsom lagakraftägande dom6. I dessa mål kan således utmätningsförfarandet fullföljas även om inte kunnat delge gäldenären beslutet om utmätning. När det gäller CSN:s återkravsfordringar, som är enskilda mål, krävs emellertid att en exekutionstitel meddelats genom dom, utslag eller beslut, och vunnit laga kraft, innan utmätningsförfarandet kan ske. I de fall då gäldenären är delägare av viss egendom som omfattas av samäganderättslagen (1904:48 s. 1), exempelvis en fritidsfastighet, kan det uppstå svårigheter eftersom förfarandet att förordna att hela egendomen ska säljas är både komplicerat och tidskrävande. Det förutsätter ett flertal kontakter och delgivningar med berörda parter.7 I dessa fall kan således utmätningsförfarandet försvåras om gäldenären har okänd adress eller inte låter sig delges yrkandet om att hela egendomen ska säljas. Utmätningsförfarandet kan dock i vissa fall fullföljas genom att kungörelsedelgivning sker. CSN har påbörjat ett arbete med att undersöka om utlandsbosatta låntagare som missköter sina återbetalningar har egendom i som skulle kunna bli föremål för utmätning. Vi anser att utmätning av utlandsbosattas egendom i , i vissa fall skulle vara ett framgångsrikt tillvägagångssätt för CSN att få in obetalda studiestödsskulder.