sou · GYB332 · 2010-04-28 00:00:00 — 3.av Kammarrätten i när beslut i närmast föregående instans har meddelats av Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten iLuleå eller av en förvaltningsmyndighet som är belägen inom dessa förvaltningsrätters domkretsar, och 4.av Kammarrätten i när beslut i närmast föregående instans har meddelats av Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i , Förvaltningsrätten i eller av en förvaltningsmyndighet som är belägen inom dessa förvaltningsrätters domkretsar. Överklagande till en förvaltningsrätt tas upp av Förvaltningsrätten i när överklagandet avser beslut av i ärenden enligt lagen (2003:491) om konsulärt ekonomiskt bistånd eller beslut av en utlandsmyndighet. Denna förordning träder i kraft den Bestämmelserna i 1 § 2 och 7 § som de lyder anger bl.a. till vilka domstolar utlandsmyndigheters beslut och vissa regeringskanslibeslut kan överklagas. De innebär i den delen följande: 1.Utlandsmyndigheters beslut i ärenden om utlämnande av allmän handling överklagas till Kammarrätten i . 2.Utlandsmyndigheters beslut i andra ärenden överklagas till Förvaltningsrätten i . Det gäller t.ex. avslag på ansökningar om pass och konsulärt ekonomiskt bistånd. 3.Regeringskansliets beslut om återkrav av konsulärt ekonomiskt bistånd överklagas till Förvaltningsrätten i . Om man vill omvandla utlandsmyndigheterna till enheter inom , behöver dessa bestämmelser ses över. Vårt förslag till lösning är att orden eller av en utlandsmyndighet i 1 § 2 utgår och att hela 7 § upphävs. Enligt allmänna regler om arbetsfördelningen mellan domstolarna blir det då Kammarrätten i och Förvaltningsrätten i – och inte som domstolarna i – som ska pröva överklaganden i de ärenden som det här gäller. Statistik tyder på att antalet ärenden som på detta sätt omfördelas uppgår till ett 20-tal . Nuvarande lydelseFörordning med instruktion för specialattachéer vid utlandsmyndigheternaMed specialattaché avses i denna förordning en tjänsteman som för en begränsad tid är knuten till en eller flerautlandsmyndigheter för bevakning av ett särskilt område ochsom har som sin huvudman. förordning om ändring i förordningen (1990:1108) med instruktion för specialattachéer vid utlandsmyndigheterna Härigenom föreskrivs att rubriken till förordningen (1990:1108) med instruktion för specialattachéer vid utlandsmyndigheterna samt 1, 4 och 5 §§ ska ha följande lydelse. Förordning med instruktion för specialattachéer inom utrikesrepresentationen Med specialattaché avses i denna förordning en tjänsteman som för en begränsad tid är knuten till en eller flera beskickningar eller andra enheter inom utrikesrepresentationen för bevakning av ett särskilt område och som har som sin huvudman. Bestämmelserna i denna förordning om specialattachéer gäller även den som för en begränsad tid är anställd som råd med motsvarande arbetsuppgifter. För försvarsattachéer gäller förordningen (FFS 1985:20) om försvarsattachéer. Chef för en specialattaché är Chef för en specialattaché är utlandsenhet där attachén är Specialattachén skall hålla sin chef liksom beskicknings- och delegationschefer i sina andra verksamhetsländer underrättade om sin verksamhet och vara deras rådgivare. I frågor av utrikespolitisk natur skall specialattachén följa deras direktiv. En specialattaché vid representation vid Europeiska unionen skall följa de direktiv som chefen för representationen ger. När direktiven ges skall chefen beakta specialattachéns särskilda ansvarsområde och de uppgifter som huvudmannen har bestämt. Om det finns särskilda skäl, Om det finns särskilda skäl, får chefen för utlandsmyndig- heten efter samråd med huvud- efter samråd med huvud- mannen besluta att en special- mannen, besluta att en special- attachés arkivhandlingar inte ska ingå i utlandsenhetens arkiv. I sådant fall skall special- attachéns arkiv i stället utgöra en arkiv i stället utgöra en del av del av huvudmannens arkiv, och huvudmannens arkiv, och special- attachén ska hålla sina handlingar handlingar åtskilda från utlands- myndighetens och följa de bestäm- följa de bestämmelser för registrer- melser för registrering och arkiv- ing och arkivbildning som gäller bildning som gäller för huvud- Denna förordning träder i kraft den Förslag till stöd vid beredning av beslut om utlandsnärvaro I bilagan föreslås en struktur för ramar och faktorer att ta hänsyn till vid beslut om svensk diplomatisk närvaro i utlandet. Utredningen kan återkomma till frågan om bedömningsgrunder i slutbetänkandet. Övergripande svenska intressen och budgetmässiga förutsättningar är styrande för hela verksamhet. Utifrån dessa bör för utrikesförvaltningens del följande läggas fast: A.Uppdrag och mål för utrikesförvaltningens verksamheter. B.På vilka orter och vid vilka internationella organisationer svensk närvaro ska prioriteras för att uppdragen ska verkställas på bästa sätt. C.Vilken typ av representation som utifrån uppdrag (A) och placering (B) är mest lämplig. 1.1Att lägga fast svenska intressen och uppdrag för utrikesförvaltningen Det ligger inte inom utredningens mandat att identifiera vilka de svenska intressen är som ska avgöra bl.a. uppdrag för utrikesförvaltningen och var svensk utlandsnärvaro bör prioriteras. De besluten och prioriteringarna är av politisk karaktär och läggs fast av Riksdag och Regering. Utredningen kan dock konstatera följande: 1) Svenska intressen måste tydligare avgöra svensk utlandsnärvaro Beredning av beslut om svensk närvaro bör utgå från omvärldsmässiga förutsättningar och svenska intressen. Utrikespolitiska intressen kan dock vara motstridiga och har ofta olika tidshorisont. De kan vara långsiktiga och värdegrundade, som t.ex. främjande av respekt för mänskliga rättigheter och fred, eller mer konkreta och möjliga att resultatbedöma på kortare sikt, t.ex. inom exportfrämjandearbetet. Utredningen anser att det måste bli mer accepterat och bättre förankrat i verksamheten, inklusive vid bedömning av svensk utlandsnärvaro, att svenska intressen är utgångspunkten och att främjandet av dessa är det övergripande målet. 2 Verksamhetsplaneringsprocessen för utrikesrepresentationen behöver breddas Hur utrikesrepresentationen bäst ska verka för att svenska intressen ska främjas och verksamhetsmålen uppnås bör knytas till kostnadsaspekter och beredas i en brett förankrad process. Ett arbete för att förbättra verksamhetsplaneringsprocessen pågår inom utrikesförvaltningen och utredningen återkommer till frågan i sitt slutbetänkande. 1.2Var är svensk närvaro motiverad? I diskussioner utredningen har haft med olika funktioner inom har främst följande behov av svensk närvaro lyfts fram, inte nödvändigtvis presenterade i prioritetsordning. I framväxande geopolitiska maktcentra, politiska och ekonomiska, såsom BRIC och G20. Här noteras också allmänt behov av bevakning av nya multilaterala strukturer. På orter med säte för multilaterala organisationers huvudkontor, centrala för svensk politik I länder eller regioner av kort- och långsiktigt säkerhetspolitiskt intresse för Bedömningar av det slaget måste kompletteras. Kriterierna som togs fram 2002, jmf avsnitt 1.4., bör omformas och användas som bedömningsgrunder för var svensk närvaro är prioriterad. Svensk diplomatisk eller konsulär närvaro är då motiverad när; den avsevärt ökar möjligheten att framgångsrikt främja svenska intressen inom prioriterade områden av EU-politiken; den är av stor betydelse för att uppnå svenska utrikes- och säkerhetspolitiska mål; den har ett betydande mervärde för svenskt handels- och näringslivsfrämjande samt investeringar i ; behoven av konsulär service till svenska medborgare är omfattande och inte på annat rimligt sätt kan tillgodoses; landet, delen av landet eller organisationen är en betydelsefull partner i svenskt fokuserat utvecklingssamarbete; det finns en stor volym migrationsärenden som inte kan eller bör hanteras på annat vis; landet, delen av landet eller organisationen har särskild regional vikt och inflytande; den ger ett betydande mervärde för landets utveckling i fråga om fred, demokrati, respekt för mänskliga rättigheter och ekonomisk utveckling; värdlandet fäster stor vikt vid diplomatiskt protokoll eller när närvaro av offentlig företrädare allmänt har stor betydelse för att tillvarata svenska intressen 1.3Att bedöma lämplighet av olika representationsformer Om en större variation av representationsformer tillämpas ökar möjlighet till en flexibel och mer verksamhetsanpassad svensk närvaro, jmf kapitel 5. Möjligheterna att upprätthålla en begränsad svensk närvaro ökar. Olika bedömningsgrunder har diskuterats i bl.a. kapitel 3 och 5. En sammanställning av dem, en form av checklista, som kompletterar punkterna ovan, kan se ut som följer. Vid beredning bör hänsyn tas till prioritering av landet, delen av landet eller organisationen utifrån fastlagda uppdrag och mål för utrikesförvaltningen, intresse av/möjlighet att begränsa verksamhetsuppdrag enligt förslag som ges i kapitel 3. För vissa verksamheter bör centralisering, regionalisering eller outsourcing prövas, närvaro av andra länder eller EU-delegation som möjliggör samarbeten, samlokalisering eller bördefördelning med andra länder eller EU-delegationerna, förutsedd långsiktighet i den svenska närvaron, förutsättningar som ges enligt , värdlandets acceptans samt andra protokollära eller diplomatiska krav, praktiska lokala förhållanden bl.a. vad gäller säkerhet, fysisk och digital infrastruktur, kvalité i finans- och bankväsende, offentlig administration och service och möjlighet att utvidga behörighet för lokalanställda, sårbarhetsbedömning för olika representationsformer och dess verksamhet, verksamhetens behov av närvaro i landet, verksamhetsmässiga fördelar av närvaro i regionen. Ju mindre en verksamhet är beroende av kunskap om regionen och närhet till verksamheten, desto mer talar för att effektiviseringar bör ske genom centralisering. Det gäller särskilt administrativa stödverksamheter, regional homogenitet och fördel av att ha ett regionalt perspektiv i verksamheten, övriga eller andra svenska myndigheters intresse av egen närvaro i regionen eller landet, relationer mellan länder i en region. Komplicerade relationer kan i regioner av lägre svenskt intresse tala för en lösning med ett Stockholmsbaserat sändebud, snarare än med sidoackreditering, mervärde verksamhetsmässigt i förhållande till kostnader för lämplig representationsform. Bedömningsgrunderna är i första hand tillämpbara vid beslut om bilateral närvaro, men vissa punkter kan ge stöd även vid ställningstagande om närvaro vid multilaterala organisationer. 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. 8.En myndighet för havs- och vattenmiljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. En mer flexibel utrikesrepresentation. Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Första hjälpen i psykisk hälsa. Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. En reformerad budgetlag. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Skolgång för alla barn. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. Bättre marknad för tjänstehundar. Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 – utmaningar för slutförvarsprogrammet. En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] Prissatt vatten? Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. Flyttningsbidrag och unionsrätten.