sou · GYB340 · 2010-05-28 00:00:00 — varav födda i med två utrikes födda Källa: SCB, löpande befolkningsstatistik. Utrikes födda – har redan migrerat minst en gång och utgör nu diasporor i Grupper av personer från olika länder utgör diasporagrupper. Skilda grupper kan vara olika väl organiserade och aktiva. Sammanhållningen inom gruppen kan vara olika stark beroende på var man bor i , hur gruppen etniskt är sammansatt och man har varit i . Ett mått på dessa gruppers styrka är deras storlek. Nedan redovisas de största diasporagrupperna av utrikes födda i ett land utan- för och EU. Personer från , och Bosnien-Her- cegovina utgör de största diasporagrupperna i . Många av dem som invandrat till har med tiden blivit svenska med- borgare, andra är fortsatt medborgare i sitt ursprungsland och en del har dubbelt medborgarskap. Medborgarskapet kan ha stor betydelse för möjligheten att migrera mellan länderna. Kartläggning av migration och cirkulär migration i SOU 2010:40 De största diasporagrupperna i (tredje land). Källa: CiMU:s bearbetning av SCB:s statistik. De utrikes födda i bor inte jämt utspridda över landet, utan är koncentrerade till vissa län och inom dem till några mindre områden. Bland länen har störst andel utrikes födda med strax av befolkningen, att jämföras i riket som helhet. Andra län med hög andel utrikes födda är 16,9, 16,9 och . Lägst andel har med 4,4 och med 5,7 procent.24 Även inom länen finns en skillnad mellan kommuner. I många fall kan utrikes födda från ett land dominera bland de utrikes födda i en kommun beroende bl.a. på geografiskt läge och struktur i när- ingslivet. I är utrikes födda, 23,5, 23,0, 21,4, 29,0, 25,4, 29,6 samt i . Lägst andel utrikes födda har och kommuner med 4,4 procent.25 Generellt är den utrikes födda befolkningen betydligt yngre än den svenskfödda. Många av de utrikes födda som kommer hit är unga och många hinner lämna landet innan de blir gamla. Därmed bidrar de till en föryngring av befolkningen. 24SCB, löpande befolkningsstatistik. 25SCB, löpande befolkningsstatistik. Kartläggning av migration och cirkulär migration i Cirkulärmigranter i – vad kännetecknar dem? Den totala befolkningen i utgör de potentiella cirkulär- migranterna, men det finns personer som bor i som redan är cirkulärmigranter i och med att de har flyttat fram och tillbaka över nationsgränsen. Kommittén har gjort en beställning av ett statistikuttag från SCB:s register som visar antal personer som gjort minst två flytt- ningar över nationsgränsen sedan 196926. De kan därmed enligt kommitténs synsätt anses vara cirkulärmigranter i statistisk men- ing.27 Av totala befolkning är det 283 400 personer, 3 pro- cent, som har flyttat minst två gånger över nationsgränsen. Av dessa är , eller 202 400 personer, födda i och har alltså minst en gång flyttat ut ur landet och sedan återkommit (). I bor 81 000 cirkulär- migranter som är födda utomlands. Det betyder att de minst en gång har både flyttat hit, flyttat ut ur landet och flyttat in igen (alltså minst passerat nationsgränsen och vid de tillfällena läm- nat eller återkommit till den svenska folkbokföringen). Av de utrikes födda cirkulärmigranterna i utgörs en stor del av personer som är födda i ett annat nordiskt land. Som framgår av tabellen nedan är av dem som är utrikes födda ursprung- ligen från . Knappt var femte person kommer från ett land inom EU och kommer från ett annat land i . Av de utrikes födda cirkulärmigranterna i kommer alltså från . 26Det register över totalbefolkningen (RTB) som SCB för är datoriserat . Det medför att datoriserade analyser bara är möjliga . 27Statistikuttaget från SCB visar både personer som flyttat och de flyttrörelser som dessa har genererat. Statistiken är också uppdelad efter de personer som finns i och de totala antalet flyttare. Statistiken är mycket omfattande och endast en del av innehållet i statistiken kan presenteras här. I det material som kommittén beställt från SCB definieras en cirkulärmigrant som en person som i folkbokföringshänseende flyttat minst två gånger över den svenska nationsgränsen. I statistiken finns uppgifter om hur många som har gjort sådana flyttningar och hur många av dessa som finns i . Det finns också upp- gifter om hur många flyttar de cirkulära migranterna har genererat – 2009. Se även CiMU 2010. Kartläggning av migration och cirkulär migration i SOU 2010:40 Andel utrikes födda cirkulärmigranter (minst 3 flyttningar) efter Andel (%) Källa: CiMU:s bearbetning av SCB:s statistik. Av de som bor i är det personer från närområde som är mest rörliga. Av alla personer födda i som bor i har gjort en cirkulär flyttning. Möjligheten att flytta mellan olika länder är naturligtvis större om avståndet är litet och gör förhållandena i de övriga nord- iska länderna och att en sådan geografiskt, kulturellt och administrativt relativt kort flyttning är enklare än en mer långväga flyttning. Den fria rörligheten inom och den gemensamma nordiska arbetsmarknaden har också haft stor betydelse för rör- ligheten inom . Det är de Sverigefödda som har gjort minst andel cirkulära flytt- ningar i förhållande till hela gruppens storlek. Detta stärker påstå- endet att om man väl har gjort en flyttning är steget till att göra ytterligare en flyttning mindre än om man inte alls har bott utanför landets gränser. Andelen cirkulära migranter av gruppen som helhet syns i tabellen på nästa sida. SOU 2010:40 Kartläggning av migration och cirkulär migration i Andel cirkulärmigranter (minst 2 flyttningar) per ursprungsregion Andel (%) Antal cirkulär- 2009, från de olika de som bor i Källa: CiMU:s bearbetning av SCB:s statistik. De allra flesta som har gjort cirkulära flyttningar har gjort detta bara några få gånger. Av de utrikes födda som har gjort cirkulära flyttningar har flyttat , dvs. in till , ut igen och åter tillbaka. Fler cirkulära flyttningar är mindre vanligt, har flyttat fem gånger och har flyttat sju eller fler gånger. Det finns dock nästan 500 personer som bor i som har flyttat över nationsgränsen tio gånger eller fler. En person har flyttat hela 33 gånger! De mest rör- liga är nordbor följt av svenskar och personer födda i ett annat EU- land. Kartläggning av migration och cirkulär migration i SOU 2010:40 Antal personer (utrikes födda nu boende i ) som gjort Källa: CiMU:s bearbetning av SCB:s statistik. De personer som tidigare flyttat minst två gånger över nations- gränsen förefaller vara en relativt högutbildad grupp. Bland cirku- lärmigranterna är det en större andel som har eftergymnasial utbild- ning än i befolkningen som helhet. är andelen som har gym- nasieutbildning lägre bland cirkulärmigranterna. De cirkulärmigranter som inte är högutbildade har alltså i stället lägre utbildning än genom- snittet i . Det finns vissa skillnader mellan världsdelarna där cirkulärmigranterna från generellt har hög utbild- ning, medan migranter från länder i som inte är medlemmar i generellt har låg utbildning. Att de cirkulära migranterna generellt är välutbildade gäller i ännu högre grad för kvinnor än för män. I övrigt finns få skillnader i de socio-ekonomiska variablerna mellan könen. Fördelningen mellan män och kvinnor bland cirku- lärmigranterna är ungefär lika, men med en liten övervikt för män, främst från och utanför EU. Få barn och åldringar bland cirkulärmigranterna Personer dominerar bland cirkulärmigranterna i och det är relativt få barn som flyttat två eller över nationsgränsen. Detta beror delvis på att ju äldre en person är, Kartläggning av migration och cirkulär migration i desto har denna haft på sig att flytta, men det beror också på att de som flyttar oftast är i åldern 20–. Det finns dock drygt 20 000 barn som redan hunnit göra en cirkulär flyttning. I åldersgruppen 0–är det vanligast med upprepade flyttningar bland Sverigefödda och personer från , vilket tyder på att migranter i dessa kategorier i större utsträckning flyttar med barn. Av dem som bor i har 34 005 personer i åldern och uppåt gjort en cirkulär flyttning. Av dessa är den största delen, 21 506 personer, födda i och 12 499 är födda i utlandet. Av dem som är födda i utlandet är 5 837 födda i , 3 377 är födda i och 3 285 personer är födda i övriga världen. Tabell 3.6 Andel barn och äldre bland cirkulärmigranterna i . Andel (%) 0–18 år 19–64 år Källa: CiMU:s bearbetning av SCB:s statistik. I hela den utrikes födda befolkningen är antalet som kan komma att vilja återvandra till ett tidigare hemland för att spendera ålder- domen där betydligt större. De utgör en grupp potentiella cirku- lärmigranter. Redan nu finns nästan 200 000 pensionärer i som är födda i ett annat land. Om man inkluderar även dem som kommer att pensioneras handlar det om cirka 365 000 per- soner. I den yngre gruppen kan många, om de så vill, hinna bli svenska medborgare innan de pensioneras. Många utrikes födda i åldrarna har varit så pass länge i att de har hunnit bli svenska medborgare. Många av de 365 000 utrikes födda äldre är födda i eller i ett annat EU-land med vilka har speciella överenskom- melser vad gäller möjligheten att flytta med sig vissa delar av social- försäkringen, så som garantipension. Utöver detta finns det också bl.a. 12 000 personer från , 11 000 personer från och 7 500 personer från som är . Kartläggning av migration och cirkulär migration i dessa kommer att vilja lämna , men en viktig fråga för dessa personer kommer att vara hur möjligheterna till en återflyttning, tillfällig eller permanent, ser ut. Tabell 3.7 Antal äldre utrikes födda i totala befolkning. Källa: SCB, löpande befolkningsstatistik. Cirkulärmigranterna i är alltså till allra största delen per- soner som är födda i och har flyttat ut och in igen. I övrigt är det personer från det svenska närområdet dvs. och EU27, som har det mest aktiva cirkulära migrations- utbytet med . De nordiska cirkulärmigranterna i är både flest till antal, de mest frekventa flyttarna och har störst andel rörliga av den totala gruppen boende i . Hur många svenskar finns utomlands? Alla länders statistikbyråer har svårigheter med kvaliteten i sin migrationsstatistik. Migranter är rörliga och har inte alla gånger ett eget intresse av att meddela myndigheter sina flyttningar. Den europeiska statistikmyndighetenEurostat har utifrån uppgifter från de olika nationella statistikbyråerna uppskattat att det bor nästan 150 000 per- soner födda i i EU/EES-området. har uppskattat att motsvarande uppgift för är 235 000. Den största grup- pen bor i och omfattar 55 000 personer.28 Det finns 21 400 svenskfödda cirkulärmigranter utomlands som har lämnat . De har alltså tidigare bott utomlands och har i åter lämnat landet. De flesta, , har flyttat till andra EU-länder och har flyttat till ett nordiskt land. 28 SCB (2007). Kartläggning av migration och cirkulär migration i och till , men mycket få till och . När det gäller antalet Sverigefödda i utlandet totalt sett är det mycket svårt att uppskatta hur många som för när- varande finns i utlandet. SCB:s statistik kan bara visa de personer som är folkbokförda och när de avregistrerades i . Den statistik som finns tillgänglig säger ingenting om var de utvandrade nu befinner sig eller om de ännu lever. Uppskattningar som SCB har gjort tyder dock på att det handlar om drygt 250 000 personer. I samband med den stora Amerikautvandringen var antalet svenskar i utlandet som störst. Under har antalet svenskar boende i utlandet åter ökat och prognosen pekar på att antalet är fort- satt ökande.29 Figur 3.1 Antalet Sverigefödda boende i utlandet. 1850 och framåt, prognos Källa: SCB (2009b). 29 SCB (2009b). Kartläggning av migration och cirkulär migration i Hur många migranter finns det utomlands som har bott en period i ? En för den här frågeställningen speciell grupp är de utrikes födda som har tillbringat någon tid, tillräckligt lång för att bli folkbok- förd här, i och bor utanför . De kan ta med sig en bit av till sina ursprungs- eller nya länder. Det finns 169 500 utrikes födda personer som bott i och lämnat . Även bland de utrikes födda är det vanligast att flytta till och EU. Bland de utrikes födda finns en stor del som är födda i eller EU och som flyttar tillbaka till sitt ursprungsland eller något annat land i närområdet . Flyttmönstren ser olika ut för personer från olika länder och regioner. Somalier flyttar i betydligt mindre utsträckning tillbaka till än t.ex. indier flyttar tillbaka till . Av de somalier som lämnat har flyttat till . Den största andelen har i stället flyttat till länder inom EU. Av de indier som lämnat har 59 pro- cent flyttat till och till ett annat EU-land. Detta ger en fingervisning om hur olika flyttningsmönstren för olika grupper kan vara. Mönstret syns tydligt om man tittar på hur återflyttningen ser ut för personer från exempelländerna. I tabellen nedan visas antal personer födda i exempelländerna som utvandrat och andel av dessa som uppgivit att de flyttat till sitt födelseland. SOU 2010:40 Kartläggning av migration och cirkulär migration i Andel utvandrare som återvandrar till sitt födelseland. födelseland (%) Källa: SCB, löpande befolkningsstatistik. Statistiken över vilket land man flyttat till är bristfällig och det finns en stor grupp av dem som lämnat som inte har angett vart man flyttat. I statistiken finns inte heller någon uppgift om var migranterna befinner sig , de kan ha flyttat vidare till andra länder efter utvandringen från . Det som uppgifterna visar är att migranten är folkbokförd i . Även om det finns stora brister i statistiken vad gäller vilket land man flyttar till när man lämnar , så kan vissa mönster urskiljas. Cirkulärmigranter födda i och EU27 återvänder i större utsträckning till sitt hemland eller ett annat land i samma region. personer födda i , som i många avseenden kan ha mer att förlora på att återvända hem, reser vidare till andra regioner med liknande levnadsstandard som . 30 Observera att andelen återflyttare till förmodligen är betydligt större i verkligheten eftersom att många av dessa har som födelseland. Kartläggning av migration och cirkulär migration i 3.5Flyttningen – ett nytt beslut bakom varje flyttning In- och utvandringen till Ett lands befolkningsstorlek och -sammansättning påverkas dels av födslar och dödsfall, men också av hur många personer, och vilka de är, som flyttar in till eller ut från ett land. invandrade 102 300 personer till . Av dessa var cirka 49 000 kvinnor och 53 000 män. Av dem som invandrade och blev folkbokförda i var svenska med- borgare. De svenska medborgare som återvandrade till hade i genomsnitt bott utomlands . Bland de som invandrade var de största utländska grupperna irakiska medborgare, () somal- iska medborgare () och polska medborgare (). Bland invandrarna fanns personer med 168 medborgarskap repre- senterade.31 Motsvarande flöde av personer som utvandrade var 39 240 per- soner. Drygt hälften av utvandrarna var födda utomlands och hade i genomsnitt bott i . Mer än hälften av dessa återvände till sina hemländer.32 En viktig bakgrundsfaktor för att kunna analysera möjligheten och förutsättningarna för att kunna cirkulera för en person som har invandrat till , är att veta på vilka grunder denne ursprungligen har bosatt sig i . beviljades 11 600 personer skydd i . I och med att de fick uppehållstillstånd blev de också folkbokförda i och invandrade därmed i statistisk mening till . De största grupperna kom från , , och Afghanistan.33 En stor andel av de uppehållstillstånd, utöver asyl och andra skyddsbehövande, som beviljar avser anknytning till någon anhörig som redan bor i . Denna kategori var grund för vartannat av de uppehållstillstånd som personer från tredje land fick . Anhöriga kan kanske i en del fall senare i livet vilja flytta tillbaka till sitt ursprungsland för . Förutom de som invandrar av skyddsskäl eller som anhöriginvandrare har 18 400 personer beviljats arbetstillstånd i . De flesta av arbetstillstånden är utfärdade för en begränsad tidsperiod, även om de öppnar för möjligheten till 31SCB, löpande befolkningsstatistik. 32SCB, löpande befolkningsstatistik. 33Migrationsverket (2010c). Kartläggning av migration och cirkulär migration i permanent uppehållstillstånd framöver. Internationella studenter är en annan grupp som befinner sig i , men som efter avslutade studier kan övergå till att bli arbetskrafts- invandrare.34 Cirkulärmigranters flyttningar in och ut ur – 850 000 personers berörs Varje migrant genererar en flyttrörelse in eller ut ur när per- sonen flyttar mellan länderna. , , har 850 000 personer gjort cirkulära flyttningar som involverat . Dessa personer kan nu befinna sig antingen i eller utanför . Av cirkulärmigranterna är cirka en tredjedel födda i , en tredjedel födda i övriga och en tredjedel födda i övriga världen. Av dem som är födda i övriga världen är en majoritet födda i . Det är alltså, precis som för de cirkulärmigranter som befinner sig i , en stor övervikt för personer som kommer från vårt närområde. Antalet cirkulärmigranter har varit i stort sett , men flyttningsmönstren har ändrats dramatiskt. dominerade den inomnordiska migrationen, men har den nordiska cirkulära migrationen minskat, som migrationsutbytet med länder som och ökat. Mest synligt har det cirkulära migrationsutbytet med ökat bland dem som är födda i och . Migrationsutbytet med går upp och ned över tiden beroende bl.a. på konjunk- turläge. De nordiska länderna har genom den nordiska passöver- enskommelsen en väl integrerad arbetsmarknad. Även svenskarnas flyttningar har blivit mer cirkulära . Många har gjort sin första flyttning och sedan kommit till- baka till och i vissa fall rest ut igen. De har inlett en cirkulär migrationskarriär. I figuren på nästa sida visas den senaste flytten till eller från för cirkulärmigranterna. I tabellen syns att antalet svenskfödda cirku- lärmigranter som gjort sin senaste flyttning ökat kraftigt . I tabellen syns också de toppar och dalar i flyttningarna som varit en del av den mellannordiska migrationen. Värt att notera är också att många cirkulärmigranter från EU och gjort flytt- ningar . 34 (2010c). Se även kapitel 4. Kartläggning av migration och cirkulär migration i Figur 3.2 Senaste flyttning för cirkulärmigranterna från olika regioner Källa: CiMU bearbetning av SCB:s statistik. som man kan göra vissa generaliseringar när det gäller flytt- mönster avseende regioner, skiljer sig de olika länderna åt. I figuren på nästa sida visas första och senaste flyttning för cirkulärmigranter som flyttat mellan och och och . dramatiska historia avspeglas tydligt i migr- ationsmönstret. kom en stor grupp bosnier till och flyttade en del av dem ut ur landet igen. Migrationen har dock inte avstannat helt, fortfarande flyttar människor mellan länderna. Det handlar dels om personer som återvandrar, dels om personer som flyttar tillbaka för att sedan åter komma hit. Eftersom den bosniska diasporan i är så stor är också utbytet i form av flyttningar mellan länderna stort. Vad gäller däremot finns ingen tydlig topp över åren utan det har skett en gradvis ökning av det cirkulära migrationsutbytet sedan öppning mot omvärlden . Kartläggning av migration och cirkulär migration i Figur 3.3 Första och senaste flyttning för cirkulära migranter från två av våra exempelländer Källa: CiMU bearbetning av SCB:s statistik. Cirkulärmigranterna i statistiken – alltså de personer som har flyt- tat minst två gånger över nationsgränsen – har tillsammans gener- erat 2 039 000 flyttningar, eller händelser i statistiken . Kvinnor och män har gjort i stort sett lika många av de cirkulära flyttningarna. Barn har stått för drygt 440 000 av de cirkulära flytt- ningarna, men mycket få personer i åldersgruppen gör cirkulära flyttningar. har de äldre bara genererat 10 700 flyttningar. Det är inte bara så att flest migranter kommer från , utan och EU dominerar flyttutbytet även sett till antalet flyttningar. Det stora flertalet cirkulära flyttningsrörelser sker mellan och dessa länder. Det har dock skett en förändring i andelen flyttningar till dessa områden. till hela perioden har av flyttningsrörelserna involverat . har det sjunkit till av flyttnings- rörelserna. Detta innebär att är det område till vilket den cirkulära migrationen är som mest tät, men migrationen till andra länder och delar av världen har ökat. De områden med vilka flyttutbytet framförallt ökar är EU och . Kartläggning av migration och cirkulär migration i Vad säger statistiken om migranter och flyttningar? SCB:s befolkningsstatistik utgör en unik källa till kunskap om en rad samhällshistoriska fenomen, migrationsrörelser till och från är en av dessa. SCB:s uttag ur sina datakällor för kom- mitténs räkning är ett unikt material med många möjligheter till vidare bearbetning. En genomgång av materialet visar tydligt att geografisk närhet har stor betydelse för migrationen. Av 850 000 cirkulära migranter som flyttat till och från är en tredjedel födda i , en tredjedel födda i ett annat nordiskt land och en tredje- del från övriga världen. ser världen annorlunda ut jämfört med slutet av . De senaste årens internationa- lisering och globalisering sätter sin tydliga prägel på migrationen. Orienteringen mot EU och mot de nya stora eko- nomierna i blir tydlig och träder kanske en annan bild fram. Statistiken visar också att den som migrerat en gång är mer benägen att göra det igen. Ett ökande antal personer som har sin ursprungliga hemvist i ett land, bor och arbetar under en eller flera perioder av sitt liv i ett annat land och kanske i en annan region av världen. Dessa migranter spelar en allt större roll för både ursprungs- och destinationsländer. De har också en högre utbild- ning än genomsnittet i befolkningen. Människor reser mer än någonsin, studerar och arbetar i utlandet och företag inter- nationaliseras och etablerar sig på nya marknader. Allt detta bygger broar mellan människor, länder och kulturer som i sin tur genererar nya cirkulära migrationsmönster. 4Speciella kategorier av migranter i 4.1Olika anledningar och möjligheter till att vara bosatt i Varje enskild migrant har sina egna anledningar till att ha flyttat till . Dessa anledningar kan se helt olika ut och vara mer eller mindre kopplade till individen. finns det behov av att klistra etiketter på kategorier av migranter. Populärt uttrycks dessa etiket- ter ofta som t.ex. kärlek, arbete, skydd, äventyrslystnad eller sök- ande efter en bättre framtid. I vetenskaplig teoribildning kan det behövas andra etiketter, t.ex. jämförande lönemått eller jämförelser av levnadsvillkor mellan länder. När det kommer till att bevilja ett uppehållstillstånd och hur det regleras i utlänningslagen krävs andra typer av etiketter. En person som vill flytta till kan komma in genom olika dörrar vilka har olika koppling till utlännings- lagen. Även de migranter som har en direkt koppling till arbets- marknaden, och därför kan vara av speciellt intresse för fråge- ställningen om cirkulär migration och utveckling, vistas och arbetar i under olika premisser. Som har påpekats är kriteriet för att bli folkbokförd i att man har laglig rätt att vistas här och avser att stanna . Det är dessa migranter vi har kunnat beskriva med hjälp av den statistik som SCB har, och som vi har behandlat i kapitel 3. Dessa migranter tillhör olika grupper och har kommit till av skilda anledningar. Ett komplement till den grupp av migranter som är bosatta och folkbokförda här, och därmed har rätt till alla bosättningsbaserade förmåner, är de personer som vistas här än eller av andra anledningar inte är folkbokförda här. Bland dessa finns många av dem som fått arbetstillstånd med det nya regelverket för arbetskraftsinvandring och vilka fått tillstånd för Speciella kategorier av migranter i än 12 månader. Inom denna grupp finns, förutom anställda som rekryteras från utlandet, även egna företagare, forsk- are och före detta asylsökande som beviljas uppehållstillstånd för arbete i . En annan grupp, varav en del inte är folkbokförda här, är personer inom stora koncerner som är tillfälligt utstation- erade i .