sou · GXB368d2 · 2010-01-01 00:00:00 — Den kompletteras i processuella och formella avseenden av lov om retssikerhed och administration på det sociale område. Målen med serviceloven anges vara att erbjuda rådgivning och stöd för att förebygga sociala problem, att erbjuda allmänna servicetjänster som kan ha ett förebyggande syfte samt att tillgodose behov som följer av fysisk eller psykisk funktions- edsättning eller särskilda sociala problem. När det gäller barn och unga anges ansvara för att de insatser som omfattar barn, unga och deras familjer utförs i samarbete med föräldrarna och på ett sådant sätt att det främjar barns och ungas utveckling, trivsel och självständighet. Serviceloven gäller även barn och unga med funktionsnedsättning. Ansvaret för barnavården i vilar på lokal () nivå.6 I den engelska rätten gör man skillnad mellan private child care law och public child care law. Private child care law omfattar privat- rättsliga frågor som rör relationen mellan vårdnadshavaren och barnet, såsom vårdnads- och umgängesmål. Public child care law rör relationen mellan familjemedlemmarna och staten och inne- fattar familjerättsliga mål där det allmänna (genom de sociala myndigheterna) har särskilt intresse såsom part i målet. Till denna senare grupp av mål hänförs mål rörande omhändertagande av barn, annan tillsyn av barn och akuta omhändertaganden.7 Reglerna inom private child care law och public child care law skapas framför allt genom Acts of parliament och genom case law. Den mest betydelsefulla rättskällan inom området utgörs av the Children Act 1989 med tillägg i the Children Act 2004. The Children Act 1989 gäller för både det privaträttsliga (private) och det offentligrättsliga (public) området. Vissa offentligrättsliga mål och ärenden rörande familje- och socialrättsliga frågor regleras i andra 5Det kriminal præventive råd 2007; Hestbaek 1998. 6Det kriminal præventive råd 2007. 7Department of Health 2001; 2002. särskilda lagar, såsom adoption som regleras i the Adoption and Children Act 2002 (med tillägg i the Children and Adoption Act 2006).8 Före införandet av the Children Act 1989 hade statens möjlig- heter att ingripa i familjen varit relativt vidsträckta. Såväl sociala myndigheter som domstolar hade i stor utsträckning haft möjlighet att utifrån eget skön avgöra lämpliga insatser. Den nya lagen lade vikt vid rättssäkerheten för den enskilde och betonade därför sådant som förutsebarhet och kontrollerbarhet. Sociala myndigheters ansvar för barn med funktionsnedsättning och socialt utsatta barn preciserades nu och tydliga avgränsningar gentemot föräldraansvaret formulerades i lagtext. I samma anda preciserades förutsättningarna för samhällsvård och klargjordes den rättsliga relationen mellan barn och föräldrar. Även i processuellt hänseende infördes bestäm- melser för att öka rättsäkerheten i hanteringen av dessa frågor. Målet angavs vara att skapa en balans mellan barns rätt att få komma till tals, föräldrars rätt att utöva vårdnad och statens rätt att få ingripa i vissa fall.9 Genom ett nationellt barnavårdsprogram, : Change for Children, har den brittiska regeringen utformat ett nationellt ramverk för att utveckla barnavården utifrån barns och deras familjers behov. The Children Act 2004 utgör den juridiska grunden för programmet och innehåller särskilda bestämmelser rörande samverkan mellan lokala myndigheter, tillsyn och barn som vårdas utanför hemmet.10 Av redogörelsen ovan framgår att och har en sär- skild lag för bestämmelser till stöd och skydd för barn. Även har en särskild lag, the Children Act 1989, för dessa frågor. , å andra sidan, har en ordning som liknar dagens svenska system med en allmän sociallag, serviceloven, som gäller för hela verksamhet. Det är värt att notera att även om och har samlat bestämmelserna om barn och unga i en särskild lag, så har de samti- 8Department of Health 2001; , Schools and Families 2004; 2002. 9Department of Health 2001; 2002. 10Department for Children, Schools and Families 2004. digt en generellt inriktad sociallag som innehåller bestämmelser på ett mer allmänt plan. Det förhållandet att de valt att samla bestäm- melserna om barn och unga i en särskild lag har alltså inte gjort att de på alla plan avskilt detta område från övrig socialtjänst. Av utvecklingen i de olika ländernas lagstiftning framgår genomgående att det förts fram krav på ökad rätts- säkerhet för den enskilde. Genom att i varierande grad införa bestämmelser av mer precis och konkret karaktär har man velat minska utrymmet för godtyckliga bedömningar och i stället betona vikten av förutsebarhet och likabehandling. 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brotts- bekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jord- bruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produk- tion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokal- försörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat. Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. 18.Två rapporter till . 19.Aktiv väntan – asylsökande i . 20.Mer järnväg för pengarna. 21.Redovisning av med- finansiering. 22.En ny alkohollag. 24.De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. 25.Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. 26.Det växande vattenbrukslandet. 28.Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. 29.Fritid på egna villkor. 30.Skog utan gräns? 31.Effektiva transporter och samhälls- byggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. Integritet – Effektivitet. 33.Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. 34.Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. Ju. 36.Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. 37.Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. 38.Ingen får vara . Tydligare ansvarsfördelning inom . 39.En ny kollektivtrafiklag. 40.En ny modell för arbetsmiljötillsyn. 41.Bättre och snabbare insättningsgaranti. 43.Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. 44.Integritetsskydd i arbetslivet. 45.Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. 46.Försenad årsredovisning och bokförings- brott, m.m. Ju. 47.God arbetsmiljö - en framgångsfaktor? 48.Koncessioner för el- och gasnät. Några frågor kring samspelet mellan sjukvård och social- försäkring. 50.Nytt pensionssystem för den statsunder stödda scenkonsten. 51.Avskaffande av filmcensuren för vuxna –men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. 52.Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. 53.Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. 54.Uthållig älgförvaltning i samverkan. 55.Ett effektivare smittskydd. 56.Den nya migrationsprocessen. 57.Myndighet för hållbart samhällsbyggande –en granskning av . 59.Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. 60.Återvändandedirektivet och svensk rätt. 62.Skatt på fluorerade växthusgaser. 63.Totalförsvarsplikt och frivillighet. 64.Flickor och pojkar i skolan - hur jämställt är det? 65.Moderniserade skatteregler för ideell sektor. 66.Signalspaning för polisiära behov. –frågan om vidmakthållande eller av- veckling. 68.Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU) + bilaga. En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörj- ning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Två rapporter till . [18] Aktiv väntan – asylsökande i . [19] Förenklingar i aktiebolagslagen m.m. [34] Moderna hyreslagar. Enklare beslutsfattande i ekonomiska föreningar. Försenad årsredovisning och bokföringsbrott, m.m. [46] Den nya migrationsprocessen. [56] Återvändandedirektivet och svensk rätt. [60] Modernare adoptionsregler. [61] Signalspaning för polisiära behov. Ransonering och prisreglering i krig och fred. Totalförsvarsplikt och frivillighet. – frågan om vidmakthållande eller av- veckling. En nationell cancerstrategi för framtiden. [11] En ny alkohollag. [23] . Integritet – Effektivitet. Ingen får vara . Tydligare ansvars- fördelning inom . Några frågor kring sam-- spelet mellan sjukvård och socialför- säkring. Ett effektivare smittskydd. Lag om stöd och skydd för barn och unga (LBU). Sekretess vid anställning av myndighets- chefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Redovisning av medfinansiering. Samordnad kommunstatistik för styrning och uppföljning. Skatterabatt på aktieförvärv och vinstut- delningar. Bättre och snabbare insättningsgaranti. Nytt pensionssystem för den statsunder stödda scenkonsten. Skatteincitament för gåvor till forskning och ideell verksamhet. Skatt på fluorerade växthusgaser. Moderniserade skatteregler för ideell sektor. Stärkt stöd för studier – tryggt, enkelt och flexibelt. Klinisk forskning – ett lyft för sjukvården. Staten och imamerna. Religion, integration, autonomi. Flickor och pojkar i skolan - hur jämställt är det? Den svenska administrationen av jordbruks- stöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. Det växande vattenbrukslandet. [26] Skog utan gräns? Fiskevård i enskilt vatten. En översyn av lagen om fiskevårdsområden. Uthållig älgförvaltning i samverkan. Områden av riksintresse och Miljö- konsekvensbeskrivningar. Myndighet för hållbart samhällsbyggande – en granskning av . Nya nät för förnybar el. [2] Mer järnväg för pengarna. De statliga beställarfunktionerna och anläggningsmarknaden. Effektiva transporter och samhällsbyggande – en ny struktur för sjö, luft, väg och järnväg. En ny kollektivtrafiklag. [39] Koncessioner för el- och gasnät. Fritid på egna villkor. Främja, Skydda, Övervaka – FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. – museisamverkan ger resultat. Grundanalys Förnyelseprogram Kulturpolitikens arkitektur. Avskaffande av filmcensuren för vuxna – men förstärkt skydd för barn och unga mot skadlig mediepåverkan. En ny modell för arbetsmiljötillsyn. [40] Integritetsskydd i arbetslivet. God arbetsmiljö - en framgångsfaktor?