sou · GXB399 · 2010-01-01 00:00:00 — Vanvård i social barnavård Vanvård i social barnavård Utredningen om vanvård i den sociala barnavården SOU och Ds kan köpas från kundtjänst. För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Beställningsadress: kundtjänst 106 47 Orderfax: Ordertel: E-post: Internet: Svara på remiss. Hur och varför. Statsrådsberedningen (SB PM 2003:2, reviderad ) – En liten broschyr som underlättar arbetet för den som ska svara på remiss. Broschyren är gratis och kan laddas ner eller beställas på Textbearbetning och layout har utförts av , FA/kommittéservice Regeringen beslutade att tillkalla en särskild utredare med uppgift att granska allvarliga övergrepp och vanvård vid institutioner och familjehem inom den sociala barnavården. Som särskild utredare förordnades utredaren fr.o.m. . Fr.o.m. förordnades 1:e arkivarie , docent , professor , med. doktor och fil. doktor som experter i utredningen. Fr.o.m förordnades docent som expert i utredningen. Utredningen har vid fyra tillfällen sammanträffat med en referensgrupp som bestått av ordförandena i föreningarna Sam- hällets styvbarn, Stulen barndom, Resandefolket Romanoa riks- förbund och för Romni. Därutöver har utred- ningen haft möten även med andra föreningar på området. I utredningens sekretariat har följande personer arbetat: Utredningssekreterarna fr.o.m , utredningssekreteraren fr.o.m. , assistenten fr.o.m. , utredningssekreterarna fr.o.m. , assistenten och senare utrednings- sekreteraren fr.o.m. samt utredningssekreteraren fr.o.m. . Utredningen har antagit namnet Utredningen om vanvård i den sociala barnavården (S 2006:05). Utredningen lämnade en första delrapport till regeringen. Härmed överlämnas betänkandet Vanvård i social barnavård . (SOU 2009:99). Betänkandet har tillkommit i samarbete med sekretariatet och experterna. Därför används orden jag, vi och våra ofta vid referens till utredningen. dock inte att alla deltagit i utformningen eller delar alla synpunkter som förs fram. Jag är ensam ansvarig för analys, bedömningar och förslag som finns i rapporten. I direktiven till utredningen uttryckte regeringen en förhopp- ning att utredningsrapporten skulle kunna ge upprättelse åt de drabbade. Jag har skrivit ett brev till alla intervjupersoner och bifogat ett exemplar av utredningens delrapport. Det är mitt sätt att tacka alla som genom sina berättelser bidragit till utredningen. Utan deras mod, att kanske , berätta om en svår barndom hade det varit omöjligt att till förmedla bilden av försummelse och övergrepp. De 404 röster som återges räcker för att konstatera att samhället allvarligt brustit i omsorgen om dessa människor när de var barn. vilar ett stort ansvar på stat och kommun att inleda en process som kan leda till gottgörelse för de drabbade. Jag förväntar mig att regeringen tar nödvändiga initiativ. Utredningens arbete fortsätter med att intervjua dem som som anmält sig. En slutrapport från utredningen kan förväntas . Utredningens bakgrund, uppdrag, organisation och Minst 250 000 barn har varit i institution 1.3.1 Målgruppens avgränsningar – vilka personer Ansvarsfrågor och ekonomisk kompensation ....................... Psykologiskt stöd för intervjupersoner.................................. Studiebesök i och .............................................. Lagregler om den sociala barnavården .......................... 2.1.1 De första barnavårdslagarna 1902................................ 2.1.2 lag om samhällets barnavård.......................... 2.1.4 1980 Socialtjänstlagen och Lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga .................................... 2.2Hur har lagtexterna definierat fosterbarn och barn på Institutioner inom den sociala barnavården................ Åldersgränser för omhändertagna barn....................... 2.3Vilka regler har gällt för att få tillstånd att vårda andras 2.4Vem hade tillsynsansvar för fosterbarn respektive barn Tillsynsansvar för fosterbarn........................................ 2.4.2 Tillsynsansvar för barn på barnavårdsanstalt............... Utredningar i omvärlden.............................................. 3.2.1 En nationell utredning – rapporten ................ 3.2.2 Utredningar på nivå ................................... De övriga granskningsrapporterna............................... 3.2.5 Några samlade slutsatser från de norska 3.5.2 Två organisationer för utredning och ersättning ........ 3.7.1 Bakgrund till utredningen om Tillvägagångssätt och resultat....................................... Tillvägagångssätt och resultat ...................................... Vanvård ur ett historiskt perspektiv .............................. Vanvård ur ett historiskt perspektiv ....................................... Aga ur ett historiskt perspektiv .............................................. Agaförbud i skola ......................................................... 4.2.3 Agaförbud i den sociala barnavården......................... Agaförbud i hemmen.................................................. 4.3Attityder till och bruk av kroppsliga bestraffningar mot 4.6.1 Lagstiftningens och föreskrifternas betydelse för Vad är ........................................................vanvård? 5.1Försök att definiera vanvård, övergrepp och försummelse av barn .............................................................. 5.2 Hur definieras begreppet vanvård?....................................... 5.2.1 En officiell definition ........................ 5.3Ett barns lidande och utsatthet låter sig inte definieras av vilka synsätt som för tillfället varit förhärskande............ 5.4En normativ definition av barns rättigheter – Att kategorisera vanvård ur intervjuer.................................. 5.5.1 Övergrepp och försummelse – definitioner .............. Källor – Intervjuer och arkivhandlingar........................ Struktur och miljö för intervjuerna....................................... 6.1.1 Platser och villkor för de intervjuade......................... Ramar för intervjun................................................................ 6.2.1 Intervjupersonerna anmäler sig själva........................ 6.2.2 En stödperson kan finnas med................................... Intervjun – intervjutekniken.................................................. Stöd och återkoppling................................................. Ärendehanteringssystem och databas................................... Analys av arkivmaterialet............................................ Försummelse och övergrepp – resultat ........................ De 404 intervjupersonerna i delrapporten............................ Antal placeringar och omflyttningar..................................... 7.3.1 Intervjupersonerna om de många Översikt av resultaten............................................................ Typ av försummelse och övergrepp .......................... Flera beskrivningar från samma fosterhem eller 7.5 Att synliggöra intervjupersonernas berättelser.................... Kategorisering av vanvård – utredarens dilemma ..... Sammanfattning, försummelse .................................. Beskrivning av rapporterad försummelse.................. 7.7 Fysiskt våld med tillhygge..................................................... Sammanfattning, fysiskt våld med tillhygge ............. Olika typer av våld med tillhygge.............................. Våld med tillhygge i fosterhem och institution........ Vilka tillhyggen användes att slå med?...................... Barn som utsatts för livsfara ...................................... Fått saker kastade på sig............................................. Övrigt fysiskt våld ................................................................. Sammanfattning, övrigt fysiskt våld.......................... Beskrivning av övrigt fysiskt våld.............................. Övrigt fysiskt våld i fosterhem och på institution ... Var på kroppen blev barnen slagna?........................... Hot och hotfulla situationer.................................................. Sammanfattning, hot och hotfulla situationer .......... Beskrivning av hot och hotfulla situationer .............. Hot och hotfulla situationer i fosterhem och på Hotad till livet ............................................................. Fysiska hot mot barnet/våldsamma situationer........ Bevittnat fysiska hot mot andra än sig själv .............. Bevittnat fysiskt våld mot andra ................................ Hot/försök till sterilisering eller kastrering.............. Hot om att bli ivägskickad ......................................... Religiösa hot/ritualer .................................................. 7.9.15 Hot vid tillsynsbesök eller tvingats ljuga om 7.9.16 Utpekade förövare ...................................................... Utnyttjad i arbete................................................................... 7.10.2 Sammanfattning, utnyttjad i arbete ........................... 7.10.3 Antal drabbade ............................................................ 7.10.4 Utnyttjad i arbete och annan vanvård........................ 7.10.6 Olika sätt att bli utnyttjad i arbete............................. 7.10.7 Utnyttjad i arbete i fosterhem och på institution..... 7.10.8 Utpekade förövare ...................................................... Integritetskränkning, särbehandling och orättvisor............. 7.11.2 Sammanfattning, integritetskränkning, särbehandling och orättvisor ...................................... 7.11.3 Antal drabbade ............................................................ 7.11.4 Olika typer av integritetskränkning, särbehandling och orättvisor ...................................... 7.11.5 Integritetskränkning, särbehandling och orättvisor i fosterhem och på institutioner ............... 7.11.6 Negativ särbehandling................................................ 7.11.7 Berövad/begränsad kontakt med närstående............ 7.11.8 Kränkande tilltal ......................................................... 7.11.9 Berövad kulturell/politisk/religiös identitet............. 7.11.11 Förnedrad och orättvist behandlad ..................... 7.11.12 Socialt isolerad, begränsad rörelsefrihet.............. Kontrollerad kommunikation, dagbok, telefon och post .................................................... 7.11.14 Berövad ägodel eller djur...................................... Tvångsabort och tvångssterilisering.................... 7.12 Sexuella övergrepp ................................................................. 7.12.2 Sammanfattning, sexuella övergrepp......................... 7.12.3 Antal drabbade............................................................ 7.12.5 Sexuella övergrepp i fosterhem och på institution ... 7.12.6 Olika typer av sexuella övergrepp.............................. 7.12.7 Sexuella övergrepp och annan vanvård...................... 7.12.8 Utpekade förövare...................................................... 7.13 Tvång, regler och straff.......................................................... 7.13.2 Sammanfattning, tvång, regler och straff .................. 7.13.3 Antal drabbade............................................................ 7.13.5 Olika typer av tvång, regler och straff....................... 7.13.6 Tvång, regler och straff i fosterhem och på 7.13.7 Tvång regler och straff i vardagen ............................. 7.13.8 Utpekade förövare...................................................... 7.13.9 Absurd vanvård........................................................... Tillsyn och övrigt agerande från stat och kommun ........ Tillsyn i teorin: lagstiftning och handböcker ....................... 8.1.1 En sammanfattning av tillsynsansvaret...................... 8.1.2 Frågeställningar och källor ......................................... 8.1.3 Vad skulle tillsynen granska? 8.1.4 Hur ofta skulle tillsynsbesöken genomföras?........... 8.2Tillsyn i praktiken: intervjupersonernas minnen och 8.2.1 Intervjupersonernas uppgifter om tillsyn.................. Arkivmaterialets uppgifter om tillsyn................................... 8.3.1 Vad berättar arkivmaterialet om tillsyn? Exempel från arkivmaterialet...................................... Övrigt bristfälligt myndighetsagerande................................ 8.4.1 Myndigheterna separerade syskon och försvårade kontakten med föräldrar............................................. 8.4.2 Placeringar utfördes okänsligt och okunnigt ............ 8.4.3 Placerad på olämpliga institutioner............................ Hur blev det sen? Känslomässiga konsekvenser av vanvården .......................... 9.4Intervjupersonernas synpunkter på hur den sociala barnavården hade kunnat göra annorlunda Källkritiken och minnet – en diskussion ...................... Att fråga och lyssna................................................................ 10.3.1 Hur kan frågan om pålitlighet besvaras?................... 10.3.2 Beskrivs det som faktiskt hänt?................................. 10.3.3 Beroende och oberoende källor ................................. 10.3.4 Opartiska källor.......................................................... Närhet, tid och plats - minnet............................................... 10.4.1 Minnet sviktar med tiden men vi minns det 10.4.4 Traumatiska minnen................................................... 10.4.5 Underrapportering av misshandel och sexuella 10.4.6 Sammanfattning – forskningen om minnet .............. Diskussion och förslag .............................................. 11.1.1 Försummelse och övergrepp...................................... 11.1.2 Liknande resultat i andra länder................................. 11.1.3 Den sociala barnavården har inte följt lagar och 11.1.4 Ett tungt ansvar .......................................................... 11.1.5 Vem bär ansvaret?....................................................... Offren kräver gottgörelse...................................................... 11.2.1 Steg i riktning mot en gottgörelse............................. Hur kan man undvika liknande förhållanden i 11.3.1 Det är den lokala praktiken som behöver 11.3.2 Följ lagarna och inför sanktioner............................... Bilaga 1 Kommittédirektiv 2006:75 sändes TV-dokumentären där sex medelålders män berättade om sin tid på ett av alla barnhem. De berättade bland annat om systematiska kränkningar, våld och sexuella övergrepp. Detta var upptakten till en process som 2006 resulterade i att utredningen om vanvård tillsattes. Utredningen fick i uppdrag att intervjua personer som ansåg sig blivit vanvårdade i den sociala barnavården. Samman- lagt kom 1 030 personer att anmäla sig till intervju innan slut- datumet . Det innebar att de sista intervjuerna bokades in . Av direktiven framgår att utredningen även ska skriva en rapport och föreslå hur liknande förhållanden kan undvikas . Bristfällig tillsyn och uppföljning Över 500 intervjuer har genomförts och nästan lika många väntar på att bli intervjuade. Resultaten av de första 404 intervjuerna presenteras i denna delrapport. Sammanfattningsvis kan utredningen konstatera att den sociala barnavården som utredningen omfattar har brustit i sitt tillsyns- och uppfölj- ningsansvar. Utredningen har träffat människor som berättat om försum- melse och övergrepp under sina placeringar i fosterhem eller insti- tution. Det har exempelvis handlat om barn som ständigt varit hungriga, fått utstå kränkningar från fosterföräldrar eller personal på institution, blivit utsatta för såväl psykisk som fysisk miss- handel, som inte fått en ordentlig skolgång på grund av hårt arbete eller berövats kontakten med sin biologiska familj. Det bör tilläggas att utredningen inte är representativ för hur samhällsvårdade barn i allmänhet haft det under sin placering. Delrapportens struktur och innehåll Betänkandet inleds i kapitel 1 med en beskrivning av utredningens uppdrag och innehåll. Kapitel 2 och 4 utgör ett kunskapsunderlag. I kapitel 3 följer en genomgång av hur andra länder har hanterat frågan om övergrepp och försummelse i den sociala barnavården. Utredningens metod och källor presenteras i kapitel 5 och 6. Resultaten från intervjuerna redovisas i kapitel 7. Inter- vjupersonernas berättelser kompletteras sedan med ett kapitel om lagregler kring tillsyn och vad intervjupersonerna själva minns av den. Tillsammans med utredningens granskning av barnavårds- och socialakter redovisas tillsynen i kapitel 8. I kapitel 9 återges inter- vjupersonernas kommentarer om hur det har gått för dem, hur de överlevde vanvården och hur samhället kunde ha gjort annorlunda. Rapporten avslutas med två kapitel. I det tionde kapitlet för vi en källkritisk diskussion om minnet. Utredarens förslag och reflek- tioner återfinns i kapitel 11. Utredningen ska enligt direktivet granska allvarliga övergrepp och vanvård vid institutioner och familjehem inom den sociala barna- vården. Utredaren ska bjuda in till intervjuer och i samband med dem, erbjuda psykologiskt stöd samt hjälp med att beställa arkiv- material. Inbjudan till intervju omfattar även personal vid insti- tutioner och fosterhem som har erfarenhet av vanvård. Bakåt i tiden omfattar utredningen alla nu levande och framåt begränsas den av preskriptionstiderna för eventuella brott som begåtts. De är olika beroende på vilket brott det gäller. Rapporten ska även beskriva om vanvården och övergreppen skiljt sig åt för flickor och pojkar beroende på bl.a. ålder, etniskt ursprung eller funktionshinder.1 I direktiven framhålls också upp- rättelseperspektivet. Syftet med uppdraget är en rapport som dels skall ge upprättelse åt de drabbade, dels ge lärdom för framtiden.2 Utredningens uppgifter om enskilds personliga förhållanden omfattas av sekretess enligt Sekretessförordningens 3 §. 2006:75, s. 5. 2006:75, s. 5. Deltagandet vid intervju måste vara helt frivilligt från den inter- vjuades sida och ingen uppsökande verksamhet av berörda personer får ske inom utredningens verksamhet. I uppdraget ingår inte att överväga eventuella ansvarsfrågor i det enskilda fallet eller ekonomisk kompensation till drabbade. Mer om utredningens uppdrag, sammansättning, avgränsningar och informationsinsatser finns att läsa om i kapitel 1, Utredningens bakgrund, uppdrag, organisation och avgränsningar. Barnavårdslagar om tillsyn och ansvar För att placera utredningens resultat i ett större sammanhang har vi ansett det viktigt att redogöra för de lagar och regler som gällde under respektive tidsperiod. Den vanvård som intervjupersonerna berättat om har skett under större delen av . Utredningen har dock bedömt att skillnader i lagar och värderingar om barn- uppfostran i förhållande till respektive tidsperiod saknar relevans för uppgiften att dokumentera och registrera vanvård, men det är angeläget att redovisa vilka regler som gällt i fråga om ansvar och tillsyn för fosterbarn och barn på institution. utredningen kartlägger gällde Lag om samhällets barnavård, Barnavårdslag samt Socialtjänst- lag (SoL) samt (LVU). Ansvarsfördelningen mellan placerande kommun och vistelsekommun Eftersom barn ofta har placerats utanför sin hemkommun har det framstått som angeläget att utreda vilken kommun som har haft ansvar för den fortlöpande tillsynen.3 Flera barnavårdsnämnder/socialnämnder har kunnat vara inblandade i ett barns placering, dels den placerande kommunen som omhändertog barnet, dels vistelsekommunen där barnet bodde under sin placering. Utredningen har granskat både lagtexter och handböcker för att klargöra den placerande kommunens och vistelsekommunens ansvar. 3 Utredningen tillämpar här ett vidare begrepp av tillsyn som inbegriper dels individ och verksamhetstillsynsansvar, tillsynsansvar samt den placerande kommunens socialtjänst/social barnavårdsansvar att följa upp och utvärdera placeringen av det enskilda barnet. Sammanfattningsvis kan sägas att vistelsekommunernas barnavårds- nämnder har haft ett övergripande ansvar för tillsynen av placerade barn års socialtjänstlag. Då överfördes ansvaret på den placerande kommunens socialnämnd. Men vistelsekommunen fortsatte att ha ett visst ansvar för att det anlitade fosterhemmet var lämpligt. , och till en början även , hade egna inspektörer som utförde tillsyn över barn som var placerade i andra kommuner. har alltså själv alltid ansvarat för till- synen över de barn som kommunen har placerat. Åldersgränser för placerade barn Åldersgränserna har sett olika ut beroende på skälet till och typen av placering. I takt med att nya lagregler har ersatt de gamla har åldersgränserna för omhändertagna barn förskjutits. Barnavårdslagen gällde barn såvida de inte hade omhändertagits för vanart4. Då kunde de stå under barna- vårdsnämndens kontroll tills de fyllt . I och med barnavårdslag kunde fosterbarn stå under barna- vårdsnämndens tillsyn tills de var . Barnavårdsanstalterna var till för barn . På ungdomsvårdsskolor kunde ungdomar hållas kvar tills de uppnått . Sedan SoL och LVU trädde i kraft måste vården upphöra för barn och ungdom som vårdas för brister i hem- miljön. Barn och ungdomar som vårdas på grund av eget beteende kan vårdas längre. gäller att vård med stöd av LVU kan pågå tills att den unge fyller . Tillstånd att vårda andras barn Reglerna för att få tillstånd att vårda andras barn har också för- ändrats . När det gäller fosterbarnsvården har inget förhandstillstånd, så kallad koncession, krävts i . Fosterhem som tog emot barn som var skulle då godkännas av barnavårds- nämnden innan ett barn placerades där. Koncessionstvång för alla barn oavsett ålder infördes först . Istället för koncession har fosterföräldrar haft anmälningsplikt, det vill säga att de har varit 4 Äldre uttryck som ungefär motsvarar de som omhändertas på grund av sitt beteende. tvungna att anmäla att de har tagit emot fosterbarn till barnavårds- nämnden i den kommun där de var bosatta. Koncessionstvång för barnavårdsanstalter infördes . Till- stånd att inrätta barnavårdsanstalter, senare hem för vård och bo- ende, har under olika tidpunkter utfärdats av länsstyrelser och Social- styrelsen. Länsstyrelserna har haft detta ansvar års barna- vårdslag och Socialtjänstlag. En ändring av lag som gjordes 1945 kom dock att föra över ansvaret på . Denna ordning gällde till 1982, då socialtjänstlagen trädde i kraft. I kapitel 2, Lagregler om den sociala barnavården, ges en över- siktlig beskrivning av barnavårdslagstiftningens förändringar och reglerna om vård i fosterhem och institution. Fler länder än har tillsatt utredningar om vanvård i den sociala barnavården. I syfte att ge ett perspektiv på den svenska granskningen har utredningen redogjort för hur tre nordiska länder , och hanterat frågan om övergrepp och försummelse i den sociala barnavården. De norska erfarenheterna har fått störst utrymme eftersom det i gjorts flera utredningar och att erfarenheterna från den första utredningen i Bergen påverkade både direktiven till och utformningen av denna utredning. Dessutom beskrivs utredningar i , , och . De refererade australiensiska och kanadensiska utred- ningarna har främst haft fokus på ursprungsbefolkningens barn. Ytterligare en utredning har skett i med liknande arbets- sätt. Den nämns endast kortfattat i avsnittet om internationella utblickar. Några utredningar hade som uppgift att granska ett antal i för- väg namngivna institutioner, andra att ta emot alla som ville berätta om sina upplevelser. En del utredningar ville ta del av både positiva och negativa erfarenheter. Andra har likt den svenska utredningen koncentrerat sig på övergrepp och försummelse. Det finns flera likheter mellan de utredningar om brister i omsorgen och övergrepp som har gjorts. Utredningarna har startat som en följd av att offren för vanvård själva har börjat berätta om vanvården, ofta i olika medier.