sou · GYB380 · 2010-11-03 00:00:00 — Så man såg honom , det är glasväggar i , antingen där eller i korridorerna. Den respekt eleverna kände för rektorn berodde på att det han sa överensstämde med det han gjorde. Dessutom fanns det tydliga riktlinjer för hur man skulle föra sig på skolan och vad som inte var tillåtet. Han var insatt i hur vi i skolan känner oss och fick oss förstå var problemen ligger (citat från Bremberg et al., 2006, s. 111–112). Både och talar i sina rapporter om vikten av lärarens ledarskap. En lärare måste själv arbeta med att systematiskt utveckla sig själv som ledare, vara tydlig i sin undervisning, ge återkoppling och bygga upp goda relationer till sina elever. Men även mötet mellan skolan och föräldrar måste stärkas, föräldrar som är delaktiga i sina barns skolgång får större inblick i problem och kan vara till hjälp. Det finns behov av ökad kommunikation mellan hem, skola och andra miljöer som ungdomarna rör sig i. Följande punkter är av vikt för att förbättra situationen: Kompetensutveckling av rektorer och lärare. Löpande vidareutbildningar för lärare. Behöriga lärare med god pedagogisk förmåga. Fler lärare till skolorna. Färre antal elever per klass. Lärarna bör förutom att hålla uppsikt över elevens studieresultat även lägga märke till hur elever mår. Förändringar i beteende kan vara en indikator på att något inte står rätt till och detta bör då Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Med det menas inte att det är lärarens ansvar att hitta lösningar på problemet, men som en av de vuxna med bäst insyn i barns och ungdomarnas vardag har de en unik möjlighet att göra skillnad. Eventuellt kan dessa bedömningar ske i samråd med annan personal eller skolhälsovård. Det visar sig även att låga betyg kan vara en indikation på att en elev mår dåligt och detta bör alltså följas upp noggrant. visar att av pojkar och av flickor inte har godkänt i alla lästa ämnen när de går ut . Andelen unga som saknar behörighet till gymnasiet har ökat (), som antalet arbetsplatser för unga har minskat. Ansvaret för att följa upp de elever som går ut utan godkända betyg måste tydliggöras. så måste andra åtgärder vidtas för de unga som inte går gymnasiet. För att alla unga ska få möjlighet till så bra utbildning som möjligt är det viktigt att följande punkter tas i betraktning. Skolan måste följa upp elever som inte uppnår kunskapsmålen. Alternativa karriärvägar måste utformas för ungdomar som inte går gymnasiet. Evidensbaserade metoder ska tillämpas för att underlätta inlärning och ge hjälp till de elever som har svårigheter med skolarbetet. Planeringen av skolarbetet bör ta hänsyn till nya kunskaper om hjärnans utveckling och se till individuella skillnader. Skolan måste erbjuda en miljö där eleverna känner sig trygga. Barn och ungdomar har skolplikt och väljer inte själva sin vardag. Det är skolans skyldighet att minimera trakasserier och mobbning enligt modeller som bevisligen fungerar. Skolan bör utformas för att främja en öppen miljö, det gäller inte bara kommunikation mellan elever och mellan elever och lärare, utan även den fysiska miljön. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa För att se till att unga grundlägger så goda vanor som möjligt är det viktigt att skollunchen håller en genomgående hög kvalitet, att samtliga barn och ungdomar deltar i någon form av fysisk aktivitet samt att det finns god skolhälsovård tillgänglig för alla. En god och näringsriktig skollunch ska serveras i varje skola, förslagsvis i enlighet med riktlinjer från . Det bör finnas minst två rätter att välja bland, samt ett vegetariskt alternativ. Det ska alltid finnas färska grönsaker till måltiden, t.ex. en salladsbuffé som kompletterar lunchen. Frukt bör finnas tillgängligt på skolan till lågt pris, eller subventioneras så att barn och ungdomar kan få tillgång till frukt gratis. Godis, läsk, chips och liknande skall inte finnas till försäljning på skolans område, och helst inte vara tillåtet på skolan överhuvudtaget. Skolmatsalen ska vara trivsam och lugn. Utveckla ämnet hem- och konsumentkunskap till att inkludera mer information om kost, näringsbehov och hur man tillgodoser dessa. Ämnet idrott och hälsa bör få ökat utrymme inom alla grundutbildningar, hälsokonceptet kan utvecklas vidare. Inom ämnet bör även viktig kunskap om kroppens funktioner, god hälsa och relaterade teman ingå i större utsträckning. Alla elever bör motiveras till att ägna sig åt någon form av fysisk aktivitet. Skolhälsovård ska finnas på alla stora skolor, och för de mindre skolorna måste det finnas ett nära samarbete med skolsköterska, skolläkare och kurator/psykolog. Samarbetet mellan skolorna och andra organisationer som arbetar med ungdomar måste förbättras. Problemtyngda elever måste uppmärksammas för att kunna få rätt hjälp. Samarbeten med andra organisationer Det finns en rad olika ideella organisationer som skolan kan samarbeta med. Till viss del sker detta , men det finns stort utrymme för att bredda och utöka dessa samarbeten. Några exempel på organisationer som arbetar för att förbättra vardagen Skolan och ungdomars psykosociala hälsa för ungdomar finns nedan. Givetvis finns det en rad andra frivilligorganisationer som skolan kan ha glädje av att samarbeta med. Stiftelsen grundades med syftet att hjälpa skolor att bygga upp en plan för ett aktivt arbete mot kränkande behandling. Som i många andra fall var det egen erfarenhet av mobbning som var drivkraften. Friends arbetar för att barn och unga ska känna sig trygga och slippa utsättas för mobbning och andra kränkningar. Skolan har alltid varit Friends huvudarena men har vi även etablerat oss inom idrottsrörelsen. har vi dessutom börjat utbilda i förskolan. Målet är att hjälpa dessa att få igång ett långsiktigt och seriöst arbete mot mobbning. Organisationen samarbetar med drygt 1 000 av totalt 7 000 svenska gymnasie- och grundskolor på olika platser i . Genom utbildning och stöd har man framgångsrikt förändrat förutsättningarna för många utsatta elever. Föreningen har funnits och stödjer barn och ungdomar som har föräldrar som missbrukar eller lider av psykisk sjukdom. Verksamheten omfattar föreläsningar för ungdomar i skolor samt för vuxna som arbetar med barn i socialtjänst, vård eller skola. Föreningen interagerar med ungdomar där de kan skriva och få svar eller via ett chatforum få kontakt med vuxna. Alla som arbetar i föreningen har själva erfarenhet av att växa upp med en förälder som haft problem med missbruk eller psykisk sjukdom. Föreningen (and ) är en ideell verksamhet vars syfte är att sprida kunskap om ätstörningar och självskadande beteende. Arbetet är framför allt inriktat på att ge stöd åt drabbade och anhöriga samt att lägga grunden för en bättre vård för dessa patientgrupper. Föreningens verksamhet har tre Skolan och ungdomars psykosociala hälsa grenar; stöd, kunskap och opinionsbildande arbete. Stödverksamheten drivs ur ett salutogent perspektiv, med fokus på framsteg och lösningar och hälsa, inte sjukdom. , , är en ideell organisation för sexualupplysning och sexualpolitik, etablerad . Det är en organisation som är partipolitiskt, fackligt och religiöst obunden och verkar för att sprida en kunskapsbaserad och öppen syn på samlevnads- och sexualfrågor. Sexuella trakasserier, kränkningar och sexuellt våld sker i olika sammanhang, både i och utanför skolan. Syftet med att ta upp temat i sex- och samlevnadsundervisningen är att medvetandegöra eleverna om vad det är och att öka möjligheten att respektera andras gränser och sätta sina egna, och därmed bidra till att förebygga sexuella kränkningar. Det här är frågor som man kan ta upp med olika perspektiv: på samhällsnivå, historiskt och hur det yttrar sig i vardagen. har utarbetat riktlinjer och arbetar med många områden, som homosexualitet, säkert sex, men även genus. Vidare finns material med lektionsförslag för skolan, speciellt för lärare. Den innehåller också hänvisningar till andra material på närliggande ämnen. Skriften heter Att arbeta med sexuella kränkningar i skolan och finns på följande länk: /Bildbank/Dokument/Metod-Handledning/Sexuella- trakasserier-2010.pdf?epslanguage=sv Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Stress och krävande livssituationer påverkar oss på olika sätt. Det finns stora skillnader i hur vi hanterar livet, inte bara mellan pojkar och flickor, utan mellan individer i stort. Utvecklingen under tonåren sker i olika takt och med stor variation vad gäller såväl fysisk som psykologisk mognad. Skolan måste bli bättre på att se varje enskild elevs behov. Det är möjligt först när det finns fler kompetenta lärare som ansvarar för mindre grupper av barn och ungdomar. Oro, ångest och depression har ökat drastiskt bland unga . Andelen unga män och kvinnor som vårdas på sjukhus för självmordsförsök har ökat, framför allt bland de yngre kvinnorna. Flickor känner sig mer stressade över skolarbetet och oroar sig mer för relationer till andra än vad pojkar gör. Hos pojkar finns det ett samband mellan svalt engagemang i skolarbetet och utveckling av kriminellt och antisocialt beteende. Debatten om hur sambandet mellan psykisk ohälsa och skolprestation ser ut fortsätter. Dåliga skolresultat leder sannolikt till dålig självkänsla, som bakomliggande psykisk problematik gör det svårt att prestera i skolan. Det står klart att dessa samband är mer komplexa än vad som anges i de enkla modeller som pekar ut riktningarna. Vi vet dock att problemen tenderar att bli värre . Det är med andra ord essentiellt att följa upp de barn och ungdomar som uppvisar avvikelser i beteende på ett tidigt stadium. Genom stärkta samarbeten med andra organisationer kan barn och unga få rätt hjälp. Skolan är inte bara centrum för inlärning och kunskap utan också en social mötesplats. Miljön i skolan har stor del i den vardag som formar barn och unga. Goda relationer med vänner och lärare påverkar inte bara välbefinnande hos unga, utan leder även till bättre skolprestationer. Mobbning och trakasserier ger sämre förutsättningar för ett hälsosamt liv och leder till psykosomatiska Skolan och ungdomars psykosociala hälsa I en skola som präglas av ett starkt ledarskap, tydliga mål och en trygg miljö ökar trivseln och förutsättningarna för goda prestationer blir bättre. För höga krav från föräldrar i kombination med högt ställda krav på den egna prestationen skapar stress hos ungdomar. Grundläggande behov som goda matvanor, fysisk aktivitet och bra skolhälsovård är viktigt för att främja en god hälsa hos barn och unga. Det är av särskild betydelse för de unga som kommer från mindre resursstarka hem, de visar sig ha både sämre kostvanor och högre förekomst av övervikt än andra. Svenska barn och ungdomars skolresultat har försämrats under det senaste årtiondet. Allt fler elever slutar skolan utan högskolebehörighet och alternativa karriärvägar är ytterst få. Ansvaret för att följa upp de ungdomar som hamnar utanför arbetsmarknaden som inte har fullföljt sin utbildning måste bli tydligare. Det finns ett stort behov av åtgärder för att se till att de ungdomarna hittar något meningsfullt att göra. Den här rapporten har sammanställt litteratur om ungdomars psykosociala hälsa i relation till skolan. De slutsatser och förslag till förbättringar som ingår bygger på en rad omfattande rapporter och forskning som är relevant för området. Anmärkningsvärt få av tidigare rekommendationer har fått något genomslag. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Antonovsky, A. (1991). Ahrén-Moonga, J., Silverwood, R., af Klinteberg, B., and Koupil I. (2009). parental and grandparental education and higher school grades with risk of hospitalization for eating disorders in females: the . , 170(5), 566–575. Ahrén-Moonga, J., , L., , , , B. (2008). Personality traits and self-injurious behaviour in patients with eating disorders. , 16(4), 268–275. , J.C., Chiesa, F., af Klinteberg, B., & Koupil, I. Psychosocial determinants and family background in anorexia nervosa. Results from the . [Accepted]. (2009). status in school and adult disease risk: A 30- year follow-up study of disease-specific morbidity in a cohort. Health, 63(12), 1028–1034. , Y., , B., & , V. (2010). Childhood social status in society and school: implications for the transition to higher levels of education. , 31(1), 31–45. , G., , V. & Hjern, A. (2008). Stressor, perceived stress and recurrent pain in Swedish schoolchildren. , 65, 381–387. Bremberg, S., & , A. Övergång från skola till arbete. I Bremberg, S., & , L . (red). Investera i barns hälsa. [Under utgivning]. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Bremberg, S., Hæggman, U., & , A. (2006). Ungdomar, stress och psykisk ohälsa. Analyser och förslag till åtgärder: slutbetänkande av utredningen om ungdomars psykiska hälsa, SOU 2006:77. (2006). Svenska skolbarns hälsovanor 2005/2006. , J., , M., and , H. (2009). Romantic Relationships and Delinquent Behaviour in Adolescence: The Moderating Role of Delinquency Propensity. , 33, 377-386. (2006). Adolescents at risk of persistent antisocial behaviour and alcohol problems: the role of behaviour, personality and biological factors. [Doktorsavhandling]. , L., & , A. Changing sleeping habits among Swedish school children between 1985 and 2005: Evidence from the HBSC. [Manuscript.] Freidenfelt, J.L., , J., Väfors , M., , B. Poor school bonding and delinquency over time: bidirectional effects and sex differences. (2009). The longitudinal link between student health and math achievement scores. for Students Placed at Risk, 14(4), 283–310. Giedd, J.N., Lalonde, F.M., Celano, M.J., , , , , , N.R., & Lenroot, R.K. (2009). Anatomical brain magnetic resonance imaging of typically developing children and adolescents. 48(5), 465–470. Giedd, J. (2008). The : Insights from Neuroimaging. , 42(4), 335–343. Gisselman, M., Koupil, I., & de Stavola, B.L. (2010). The combined influence of parental eduation and preterm birth on school performance. [Research report]. Health, doi:10.1136/jech.2009.105569. Hjern, A. (2009). I: M , M , I Heimerson, M (red). Hjern, A., , G., & , V. (2008). School stressors, psychological complaints and psychosomatic pain. Acta Paediatrica, 97, 112– 117. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Hörnell, A., , T., & . (2009). Maten i skolan – långt mellan kostråden och verkligheten. , 5(106), 287–290. Jablonska, B., , L., , , , , , V. & Hjern, A. (2009) School performance and hospital admissions due to self-inflicted injury: a Swedish national cohort study. , 38(5), 1334–1341. , S.B., Blum, R.W., & Giedd, J.N. (2009). Adolescent maturity and the brain: the promise and pitfalls of neuroscience research in adolescent health policy. , 45, 216–221. , , , J.H., & Jessell, T.M. (2000). Principles of neural science, 4th edition. 5–18). , D.T., Griskevicius, V., Neuberg, S.L., & Schaller, M. (2010). Renovating the pyramid of needs: Contemporary extensions built upon ancient foundations. Perspectives on psychological science, 5(3), 294–314. (2007). Den översvämmade hjärnan: en bok om arbetsminne, IQ och den stigande informationsfloden. : Natur & Kultur af Klinteberg, B. (2000). Psychobiological patterns at adult age: relationships to personality and early behavior. In: L.R. , R. , L-G. , & L. . (Eds). Developmental science and the holistic approach (pp 209–228). (2010). State of the science konferens uttalande. Skola, lärande och psykisk hälsa. : 26–. (2010). State of the science konferens uttalande. Trender i barns och ungdomars psykiska hälsa i . : 12–. (2010). Intelligens och utbildning förlänger livet. , 107(1–2), 20. , A.C.J., & Bremberg, S.G. (2009). Associations between labour market trends and trends in young peoples mental health in ten European countries 1983-2005. [Research article]. BMC Public Health, 9(325), 1–6. , A., Bremberg, S., & Vågerö, D. (2009). The association of early IQ and education with mortality: 65 year longitudinal study in , . , 339, b5282. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa , A., , M., , M., & Heimerson, I. (2009). In: M , M , I Heimerson, M (red). (2009). Varför drabbas kvinnor oftare av oro, ångest och depression? Lenroot, R.K., & Giedd, J.N. (2010). Sex differences in the adolescent brain. [Review article]. Brain and Cognition, 72, 46–55. (2007). In K. Heggenhougen & S. Quah (Eds. , 6, 241–250. Academic Press, . Låftman, S. (2009). Childrens living conditions: studies on health, family and school. [Doktorsavhandling]. (1943). A theory of human motivation. , 50, 370–396. McNab , F., Varrone, A., Farde, L., Jucaite, A., Bystritsky, P., , H., & , T. (2009) Changes in cortical dopamine D1 receptor binding associated with cognitive training. Science, 323, 800–802. (2008). Skolklimat och psykosomatisk hälsa bland niondeklassare i . En flernivåanalys av samband och förändringar med avseende och 2006. Fördjupade analyser års datainsamling. , B., , V., Toivanen, S., & , K. (2010). Psychosocial working conditions, school sense of coherence and subjective health complaints. A multilevel analysis of ninth grade pupils in the area. , doi:10.1016/ j.adolescence.2010.01.004 , , , M., Bokedal, C., & , L. (2004). Fysisk aktivitet, matvanor, övervikt och självkänsla bland ungdomar. - en studie i sydvästra . : Samhällsmedicin, , . Rostila, M. (2008). Healthy – Studies of social capital, welfare, and health. [Doktorsavhandling]. Rutter, M. (1974). Emotional disorder and educational underachievement. in Childhood, 49, 149–256. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa Rutter, M. (2009). Understanding and testing risk mechanisms for mental disorders. and Psychiatry, 50, 44–52. Sellström, E., & Bremberg., S. (2009). Is there a school effect on pupil outcomes A review of multilevel studies. [Research report]. Health, 60, 149–155. Siegrist, J. (2002). Adverse health effects of high-effort/low-reward conditions. Journal of occupational health psychology, 1(1), 27–41. (2010). Redovisning av uppdrag om att rapportera om utveckling och insatser på skolområdet med relevans för hälsan. (2009). Vad påverkar resulataten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. (2009). (2006). Avsiktlig självdestruktiv handling i – en underlagsrapport. (2010). På tal om kvinnor och män. Lathund om jämställdhet 2010. (2010). Undersökningarna av barns levnadsförhållanden (). Toivanen, S. (2007). Work-related inequalities in health. Studies of income, work environment and sense of coherence. [Doktorsavhandling]. , G., Hjern, A., , B., & , M. (2003). Mortality, severe morbidity, and injury in children living with single parents in : a population-based study. , 25(361), 289–295. , V., & , B. (2008). Status relations in school and their relevance for health in a life course perspective: Findings from the children of the 1950s cohort study. Social Science and Medicine, 66, 835–848. , , , G., & Hjern, A. (2006). Living conditions and psychosomatic complaints in Swedish school children. Acta Paediatrica, 95(8), 929–934. , V. (2001). Vardagen i skolan: arbetsmiljö, vänner och mobbning. In: J. and V. (red). Barns och ungdomars välfärd, SOU 2001:55. 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfallsområdet 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. 8.En myndighet för havs- och vattenmiljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmonisering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flyktingmottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinationsprogram. 40.Cirkulär migration och utveckling –kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens utvecklingspotential kan främjas. 41.Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. 42.Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. 44.Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 45.Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. 46.Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. 47.Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. 48.Multipla hälsoproblem bland personer . En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. 49.Förbud mot köp av sexuell tjänst. En utvärdering –2008. 51.Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. 52.Biologiska faktorer och könsskillnader Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. 53.Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om "pojkkrisen". Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Background Paper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. 54.Förbättrad återbetalning av studieskulder. –en strategi för romer i . 57.Effektivare planering av vägar och järnvägar. 59.Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. 60.Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering. 61.Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järnvägssystem. 62.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. 63.EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. "Se de tidiga tecknen" –forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. 65.Kompetens och ansvar. 66.Barns perspektiv på jämställdhet i skola. 67.I rättan tid? Om ålder och skolstart. presenterar tre modeller. 69.Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen. 70.Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter. + Bilagor + Lättläst + . 71.Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. 72.Folkrätt i väpnad konflikt –svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. Fö. 73.Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar. 74.Mer innovation ur transportforskning. –utbildning för jobb. Erfarenheter försök med lärlingsutbildning.