sou · GYB398 · 2010-12-16 00:00:00 — Den främsta förbättringsfaktorn anges vara förbättrade försäljningsmöjligheter. Andra viktiga faktorer är tillgång till utbildning, fortbildning och rådgivning. Därefter följer bättre lönsamhet samt ökad kvalitet på produkterna i branschen. De viktigaste utvecklingsområdena för producenterna av övriga drycker, dvs. frukt-, bär- och honungsvin, cider, mjöd, sprit och övrigt (fördelning av svar) Svarsfrekvensen i denna undersökning är förhållandevis hög. Ser man till de enskilda produktionsinriktningarna bör svaren för vinodlare vara representativa för den svenska vinodlingen medan ölbryggarna, svarsfrekvens, ger en god uppfattning av branschen även om hälften av bryggarna inte svarat. För grupperingen övriga drycker är svarsfrekvensen också hög men genom att få per tillverkningsinriktning ingår i denna svarsgrupp kan enskilda svar få betydande genomslag för de sammanlagda svaren. I detta avsnitt analyseras de bearbetade svaren. I den officiella rekommendationen (EUT L 124, 20.5.2003) definieras företag utifrån sin personalstyrka och omsättning eller årliga balansomslutning. Ett litet företag definieras som ett företag som sysselsätter färre än 50 men mer än 10 personer och vars omsättning eller balansomslutning inte överstiger . Ett mikroföretag definieras som ett företag som sysselsätter färre än 10 personer och vars omsättning eller balansomslutning inte överstiger . Utifrån denna definition är de undersöka verksamheterna kategoriserade som mikroföretag. De angivna ambitionerna inom femårsperioden visar att verksamheterna generellt sett är i ett startskede och att ambitionerna är att växa och bygga upp åtminstone en delförsörjning. Av företagsekonomiska skäl är en sådan expansion och omsättningsökning nödvändig för att verksamheterna ska stabiliseras och börja generera ersättning för arbete och gjorda investeringar. De omsättningssiffror som sammanställts visar att det krävs uthållighet, skicklighet och entusiasm för att nå fram till en vinstgivande verksamhet och överbrygga företagens uppbyggnadsskede. Startsträckan för att bygga upp en verksamhet är relativt lång. Separata intervjuer med enskilda producenter visar att man startat verksamheten efter moget övervägande och att man är medveten om att verksamheten är fordrande. Bland annat ska kunskap byggas upp, erfarenhet och skicklighet utvecklas, ev. råvaruproduktion skötas, investeringar finansieras och regelverk hanteras. Som exempel på att det krävs betydande investeringar för en småskalig verksamhet, kan de materiella kostnaderna överslagsmässigt beräknas och ställas mot förväntade intäkter när en vingård anläggs. För att anlägga en liten vingård som omfattar 4 000 vinstockar, med material och utrustning, krävs investeringar på exklusive arbete. SOU 2010:98 Bilaga 3 Kostnader och intäkter, exempel vingård 1 ha År 1–2 År 3–4 Investering år 1 (avskrivning ) Investering år 3 (avskrivning ) Löpande kostnader from år 1 Löpande kostnader from år 3 Exemplet på kostnader och intäkter visar att det kan ta (payoff) för att vingården – om den lyckas – kan börja räkna med att intäkterna täcker kostnaderna exklusive lön. Vin har i genomsnitt en försumbar omsättning i undersökningen, per producent, vilket förklaras av den stora andelen respondenter som ännu inte har någon produkt på marknaden. Denna grupp, som är på väg mot kommersialisering, är emellertid av intresse i detta sammanhang eftersom deras ambitioner ger en fingervisning om hur branschen kan komma att utvecklas. Att anlägga en vingård och framställa ett bra vin kräver kompetens och kontakter som tar att bygga upp. Det är därför naturligt att starta i mycket liten skala för att prova på och stegvis bygga upp verksamheten. Undersökningen pekar på att dessa förhållanden även kan gälla vid annan hantverksmässig dryckesproduktion. Exempelvis föregås även småbryggeriverksamhet av hobbyverksamhet medan sprittillverkning omöjliggörs för motsvarande mjukstart på grund av regelverken. Merparten av råvarorna produceras av producenterna själva. Vin och fruktvinproducenterna producerar huvuddelen av råvaran själva () medan bryggeriernas genomsnittliga andel egen råvara ligger på , dock är spridningen relativt stor och det finns bryggerier som köper in av råvaran. Man kan utifrån detta notera att huvudspåret för vinproducenterna är att själv producera råvaran medan självförsörjningsgraden sjunker något för fruktvinsproducenterna och är lägst hos bryggarna. Flest antal olika produkter utvecklas hos bryggarna med 11 produkter i genomsnitt, tätt följt av gruppen frukt-, bär-, honungsvin, cider, mjöd, sprit och övrigt med 10 stycken produkter per producent. Antalet produkter väntas öka. Vinproducenterna tillverkar i genomsnitt 3 produkter med en förväntad ökning på om fem åren. Den producerade mängden dryck fördelad på variationen av produkter visar att den hantverksmässiga dryckesproduktionen är mångfacetterad och strävar mer mot att hitta unika produkter än att producera ökade volymer. Det finns också ett marknadsvärde i sig att kunna presentera unika och nya produkter och därigenom skapa ett intresse omkring hantverksproduktionen. Det totala antalet produkter har bedömts fördubblas , likaså den producerade volymen. Volymtillväxten sker således i huvudsak genom tillkomsten av nya produkter. Möjligen kan man dra slutsatsen att det kan ligga i hantverkets utmaning och tjusning att manifestera sin skicklighet som hantverkare genom nya intressanta produkter snarare än att satsa på få produkter och större volymer. Det saknas officiellt underlag från vilken man någorlunda enkelt kan beräkna den småskaliga dryckesproduktionens sysselsättningseffekter på landsbygden och dess effekter på andra branscher. För att ändå få en uppfattning om sysselsättningseffekterna kan man emellertid tankemässigt dra vissa paralleller till beräkningar gjorda från jord- och skogsbruket respektive turismsektorn. Sysselsättningsskapandet genom jord- och skogsbruk Enligt nationalräkenskaperna svarar jordbruket för av BNP. Dess andel av sysselsättningen i landet är enligt samma källa . Skogsbrukets andel av BNP är och av sysselsättningen . Trots dessa låga tal har dessa näringar bety- delse för landets ekonomi och sysselsättning genom att de också är viktiga led i produktionskedjor som sysselsätter betydligt fler människor än näringarna själva. De genererar en omfattande verksamhet i t.ex. förädlingsindustrier och underleverantörer i olika led. Jordbrukets direkta och indirekta sysselsättningseffekter i har beräknats till följande (antal sysselsatta): Ytterligare mer än 110 000 personer arbetar deltid i jordbruket men har sin huvudsakliga sysselsättning i andra näringar. Efterföljande led, distribution av svenska livsmedel, sysselsätter ytterligare ungefär 120 000 personer. Skogsbrukets och skogsindustrins sammanlagda sysselsättningseffekter har beräknats till följande (antal sysselsatta): Själva skogsbruket svarar för bara en åttondel av den totala direkta och indirekta sysselsättningen. Det innebär att varje person i skogsbruket sysselsätter nästan sex personer i andra näringsgrenar. Det sammanlagda jord- och skogsbrukets sysselsättningseffekter kan summeras enligt följande (antal sysselsatta): Detta motsvarar av all sysselsättning i . Den direkta och indirekta sysselsättningen i livsmedels- och skogskedjorna och deras underleverantörer bildar också underlag för lokala servicenäringar, t.ex. detaljhandel, lokaltrafik, vård och omsorg, skolor. Detta är de areella näringarnas s.k. inducerade sysselsättningseffekter i kommunala verksamheter och lokalt näringsliv. De har för jordbruk och livsmedelsindustri beräknats till 129 000 personer och för skogsbruk och skogsindustri till 117 000 personer. Det sammanlagda jord- och skogsbruket generera således sysselsättning för 662 000 personer i , vilket motsvarar av den totala sysselsättningen. De inducerade sysselsättningseffekterna har betydelse främst i ett lokalt perspektiv. Turismens betydelse för respondenternas utveckling framträder tydligt i fritextsvaren i denna undersökning. Man har förväntning på att besökare och turism ska generera ytterligare intäkter utöver direkt försäljning från produktionen. Också inom turismen har olika ekonomiska effekter beskrivits, bl.a. skapandet av sysselsättning. Vid investeringar i turismverksamhet skapas t.ex. sysselsättning i flera led. Erfarenheter från en finsk landsbygdskommun visar att en investering på 1 miljon har en sysselsättande inverkan på 15 årsverken (och Sibbo kommun, 2007) inom samtliga branscher. En direkt sysselsättning genom 8 årsverken i själva byggandet och indirekt ytterligare 7 jobb som berör övriga branscher och inkluderar områden som bland annat transport, handel och finansieringsverksamhet. En del av sysselsättningen stannar lokalt medan annan gynnar andra orter. Turismens direkta effekter (försäljningsintäkter, behov av arbetskraft) gynnar företag som säljer sina produkter och tjänster och förväntas skapa vinst i företagen. Indirekt skapas effekter också hos andra företag t.ex. genom investeringar, kapitalbehov, inkvartering, restauranger, detaljhandel, hantverkare, transporter och insatsvaror. Turismens ekonomiska effekter, i likhet med exemplet från de gröna näringarna ovan, gynnar alltså även branscher utan direkt anknytning till själva turismen. Därtill leder den sysselsättning som följer av turisternas konsumtion att inkomst spenderas på ytterligare varor och tjänster samt ger ytterligare skatteintäkter till samhället. Sysselsättningsskapandet genom den småskaliga dryckestillverkningen Denna undersökning har visat att den totala direkta sysselsättningseffekten är drygt 90 jobb i de tillfrågade verksamheterna och bedömningen är att de kommer att öka till upp emot tvåhundra jobb . Därtill ökar sysselsättningsnivån med eventuellt tillkommande företag. Om man gör antagandet att gårdsförsäljning av alkohol skapar indirekt och inducerad sysselsättning i likhet med vad som sker enligt beräkningarna för de gröna näringarna och exemplet från landsbygdsturismen i Sibbo kommun kan man göra en överslagsmässig skattning på sysselsättningseffekterna vid småskalig alkoholproduktion på 2 till 6 arbetstillfällen per direkt sysselsatt. Den sammanlagda sysselsättningseffekten hamnar, med ovanstående resonemang som grund, på 280 till 650 personer som är direkt, indirekt eller inducerat sysselsatta via den undersökta småskaliga produktionen. skulle de undersökta småskaliga producenterna kunna generera en sysselsättningseffekt, på motsvarande sätt, som innefattar 560 till 1 300 personer. För många platser i skulle detta vara en betydande effekt vilken växer proportionerligt med varje tillkommande producent. Figur 9 Potentiella sysselsättningsskapande effekter från småskalig dryckesproduktion (uppskattad effekt) Varje verksamhet som kan förväntas ge ett bidrag till samhället bör vara angelägna, oavsett hur indirekta och inducerade arbetstillfällen kalkyleras. I följande figur har en översiktlig sammanställning gjorts av viktiga effekter som skapas på olika håll i samhället genom en lokal produktion. Bilaga 3 SOU 2010:98 De positiva effekterna för sysselsättningen genom en lokal (invånare på orten) Utebliven kostnad för arbetslösa som Täckningsbidrag till fasta kostnader för exempelvis förvaltning av turis- Inbetalningar av egen- och arbets- Eventuell kvarhållen konsumtion som annars skulle ha kommit annat land Öka livskvalitet vid bibehållen eller ökat utbud av offentlig och kommersiell service i bygden Ökat indirekt och inducerat lokalt arbetskraftbehov Möjligheten att konsumera närproducerade produkter Stolthet över sin bygd Högre intäkter möjliggör ett mer uthålligt företagande Få råd med arbetskraft Vinst kan leda till ökad investeringsvilja och fler anställda Ökad erfarenhet från produktionen leder till högre kompetens i branschen vilket ökar kvalitet på produkterna Feedback på produkterna direkt av kund Positiv förstärkning av kommunen/regionens varumärke Gårdsförsäljning ger alkoholpolitisk kontrollerbarhet Möjlighet till exportintäkter kopplat till arbetet med det nya matlandet Drycker som är starkare än kan bara säljas via Systembolaget, partihandel till restauranger och export. Den sammantaget viktigaste försäljningskanalen för de små producenterna är Systembolaget. Därefter följer partihandel. Betydelsen varierar emellertid mellan de olika drycker som produceras och i vilken skala produktionen bedrivs. Vinodlarna bedömer att om gårdsförsäljning hade varit tillåten hade de sålt ungefär lika mycket via gårdsförsäljning som via Systembolaget. bedömer de att försäljningen kommer att öka, från låga nivåer, i samtliga distributionskanaler, men mest via gårdsförsäljning. Gårdsförsäljningen bedöms ha vuxit till den viktigaste försäljningskanalen för den småskaliga vinproduktionen. Som framgår av specificeringen av bedömda försäljningskanaler så är skillnaderna mellan olika produkter stora. Gårdsförsäljning som sådan kan rent kommersiellt inte uppfattas som en särskilt effektiv distributionsform eftersom produkterna är svårtillgängliga för konsumenterna. Gårdsförsäljning bör därför ses som ett uttryck för en upplevelsebaserad aktivitet där besökaren har möjlighet att kunna köpa produkten och dess berättelse just där den tillverkats. Genom mervärden skapas intäkter vid besöket genom försäljning och kringarrangemang. Systembolaget bedöms sammantaget vara den försäljningskanal som fortsätter att förmedla de största volymerna av de hantverksmässigt producerade dryckerna, mer än dubbelt så stor som partihandel. Detta är dock i första hand avhängigt småbryggarnas fortsatta utveckling. Gårdsförsäljning av vin skulle omfatta motsvara av Systembolagets vinförsäljning 2009. Gårdsförsäljningen skulle totalt sett i förhållande till alkoholkonsumtionen i bli av så liten omfattning att den inte påverkar de nuvarande försäljningskanalerna märkbart. Däremot skulle gårdsförsäljning – oavsett produkt – vara av avgjort värde för de minsta producenternas möjligheter att etablera sig och för branschens fortsatta utveckling. Den ojämförligt största frågan bland enkätsvaren för att utveckla den småskaliga verksamheten är förbättrade försäljningsmöjligheter. De senaste årens debatt om gårdsförsäljning framskymtar i svaren och utan tvekan speglar svaren de svårigheter som småproducenterna står inför när de söker tillträde till marknaden. Någon slags exponering av produkter är en förutsättning för affärskontakter, både nationellt och internationellt, särskilt om man har så pass liten omfattning på verksamheten att de förhärskande marknadskanalerna inte är åtkomliga. Att kunna visa sin produkt, vara stolt som företagare och få feedback direkt från besökare är viktiga komponenter för företagens utveckling och för produkternas status. Problematiken med att ta sig till en marknad som domineras av stora aktörer, kan exemplifieras av Systembolagets starkölförsäljning som överskuggas av de stora bryggeriföretagens lågprisprodukter. Enbart den ledande storsäljaren, med en försäljning på över , är ensam mer än 10 större än hela den sammanlagda produktionen hos de hantverksmässiga bryggarna i den här undersökningen. Att konkurrera i ett sådant sammanhang för ett småskaligt bryggeri innebär att tydliga varumärken måste skapas. Varje produkt konkurrerar utifrån sina förutsättningar, beaktat att konsumenterna har olika betalningsvilja för olika produkter. Förutsättningarna att skapa sig en position skiljer sig emellertid åt mellan småskalig hantverksproduktion, med problem med tillträde till marknaden, och de storskaliga volymprodukterna som tycks fungerar väl inom detaljhandelsmonopolets konstruktion. Att frågan om förbättrade försäljningsmöjligheter fått en så pass framträdande roll bland svaren i undersökningen är mot denna bakgrund därför föga förvånande. Motsvarande synpunkter framkommer än tydligare för övriga dryckesgrupper; oavsett om det handlar om vin, sprit, cider, fruktviner eller t.ex. mjöd. Hantverksmässig produktion av alkoholdrycker har betydande problem att komma ut på marknaden och mer självständigt kunna sätta en prisnivå som bättre motsvarar verksamhetens kostnader och produkternas mervärden. Ett sammantaget intryck av svaren på enkätfrågorna tyder på att den småskaliga dryckesbranschen präglas av entusiasm och stort engagemang omkring hantverket. Verksamheterna är relativt unga, knappast någon har mer än något tiotal år bakom sig, och flertalet finns i etableringsfasen med investeringar och mycket arbete framför sig. Att etablera sig kommersiellt på marknaden, hantera omfattande regelverk och krav, kringkostnader och utveckla produkterna är naturligtvis en utmaning, inte minst mot bakgrund att tillträdet till marknaden är begränsat. Trots utmaningarna präglas de småskaliga tillverkarna av tillförsikt och stor optimism . Sett ur ett landsbygdsperspektiv har dessa småskaliga verksamheter betydelse både i form av direkt sysselsättning och genom indirekta och inducerade effekter. Sådana effekter är viktiga att försöka uppnå mot bakgrund av landsbygdens fortgående avfolkning. En annan aspekt är att regeringens arbete med visionen – det nya matlandet, för att nå målet också bör arbeta med att utveckla måltidens drycker och lyfta fram smaker och karaktärer som berikar måltiden. Inte minst alkoholpolitiskt är denna koppling mellan drycker och mat av framhållen betydelse och i detta sammanhang kan den småskaliga produktionen ta en betydelsefull roll för utvecklingen av en rimlig alkoholkultur. De gröna näringarnas affärer på gårdsnivå – nuläge och utveckling –2015. EUT L 124, 20.5.2003. Fakta, omvärld, inspiration. Underlagsrapporter i arbetet med en strategi för landsbygden. SOU, 2006:106. bolaget/Statistik, Systembolaget, 2010. Jordbruksstatistisk årsbok 2010 med data om livsmedel, officiella statistik, /, 2010. Kommissionens rekommendation 2003/361/EG av om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag [EUT L 124, 20.5.2003]. Reidius, M. Jord- och skogsbrukets betydelse i samhällsekonomin. Kalkyler avseende 2006. Turismen i Sibbo skärgårds- och kustområden, och Sibbo kommun, 2007. Undersökningspromemoria, Småskalig alkoholproduktion. En enkätundersökning , , 2010. , , 2010. Potentiella effekter av lagförslag på folkhälsan i Pi , Med.Dr., utredare, , Prof., , Uppdraget, utförande och förutsättningar Utredningen har frågat om gårdsförsäljning, om den tillåts i enligt förslag, skulle kunna påverka alkoholkonsumtionen och därmed folkhälsan. Som underlag har bland annat använts utredningens utkast till lagtext. Ett annat underlag har varit en uppskattning från utredaren av hur utbrett gårdsförsäljning kan tänkas bli, daterat , varvid vi fick i uppgift att skatta konsumtions- och skadeförändringarna. Därefter har vi ombetts beräkna skadeförändringen vid en av utredaren given konsumtionsökning, med utgångspunkt i PM Kvantitativa begränsningar daterat . Slutligen har vi ombetts beräkna skadeförändringen vid en av utredaren given ny konsumtionsökning. Vi använder termerna gårdsförsäljning och gårdsförsäljare även om det aktuella lagförslaget inte exkluderar försäljning i och kring tätorter. Här behandlas konsekvenser som kan härledas till ett utökat antal försäljningsställen och karaktäristika för denna typ av försäljning. Vi har inte byggt in eventuella andra konsekvenser, som EU-rättsliga följder, opinionsstödet för Systembolaget, etc., i beräkningarna. I diskussionen berör vi dock några faktorer som vi tror skulle dämpa respektive öka prognosernas utfall. Det har gjorts många forskningsstudier om kopplingen mellan antal (täthet) av försäljningsställen för alkohol, och alkoholkonsumtion och -skador. För det här uppdraget gjordes sökningar i engelskspråkig vetenskapligt granskad litteratur via PubMed, EBSCO och . En sk Boolean search-strategi användes (AND, OR, NOT), samt trunkeringar för att expandera viktiga nyckelord. Viktigaste nyckelord var: off-premise, outlet density, hours of sale, farm sales; dessa kopplades till ord som drinking pattern, drinking behaviour, alcohol use, alcohol-induced disorders eller alcoholism. I den mån relevanta studier från och övriga fanns, gavs dessa större vikt än artiklar från övriga länder. Beskrivning av analysmodellen och dess motivering/evidens Analysen bygger på följande förutsättningar, allt annat oförändrat, efter gårdsförsäljningens införande: 1)Ökning från dagens 100 till 200, alternativt 500, tillverkare som säljer direkt till kund via gårdsförsäljning. Motivering: De cirka 100 företag som har tillstånd att tillverka alkoholdrycker i antar vi också ansöker om och får bedriva gårdsförsäljning. Därutöver antar vi att ytterligare cirka 100 företag, svenska eller utländska, ansöker och får tillstånd till gårdsförsäljning. Två hundra gårdsförsäljare torde vara försiktigt räknat eftersom även restauranger med egen tillverkning enligt förslaget får bli gårdsförsäljare förutsatt att restaurangen erbjuder någon sorts upplevelsetjänst1 i samband med försäljningen. Två hundra nya detaljhandelstillstånd innebär ökning av antalet försäljningsställen jämfört med dagens drygt 400 Systembolagetbutiker (kallad scenario 1 i beräkningsmodellen). Om försäljningsformen blir så populär att antalet tillverkare fördubblas och att alla vill bedriva gårdsförsäljning, samt att fler utländska tillverkare än i scenario 1 vill bedriva gårdsförsäljning i , uppskattas 500 nya detaljhandelstillstånd utöver Systembolagets nuvarande 400 butiker. Detta innebär en ökning av alkoholbutikstätheten (scenario 2 i beräkningsmodellen). 2.I gårdsförsäljarnas öppettider ingår tider då Systembolaget inte håller öppet (, efter 15, samt ). 1 Upplevelsetjänsten ska ha anknytning till den alkoholdryck som detaljhandel bedrivs med. Motivering: Det blir kommunerna som ger tillstånd om öppettider hos gårdsförsäljarna. beviljar kommunerna ofta generösa öppettider på krogar med serveringstillstånd av näringspolitiska skäl och det finns inget som talar för att detta kommer att förändras. Med gårdsförsäljningen kan det tvärtom finns mer incitament för kommuner med alkoholtillverkningsindustri att locka till sig turister och andra besökare till kommunen. En tanke med gårdsbutiker är att de ska vara tillgängliga då människor är lediga och har tid att köra den kanske extra vägen dit. Säljer man alkoholen tillsammans med provsmakning, kurs, föreläsning eller annan liknande upplevelse som i förslaget, är kvälls-, lördags- och söndagsöppet dessutom närmast en förutsättning för att nå kunderna. Systembolagets butiker är i regel öppet 10-18, fredag 10-20 samt lördag 10-15 - totalt . Vi antog att öppettiderna hos dem som bedriver gårdsförsäljning med alkohol blir som Systembolagets plus 18-21, fredag 20-21, lördag 15-18 och söndag 10-16. Därmed skulle gårdsförsäljning utöka antalet timmar som alkohol är tillgängligt i detaljhandeln , . Ytterligare förutsättningar för vår analys var följande: Gårdsförsäljningsförslagets krav på upplevelsetjänst samt begränsning i hur mycket alkohol kunden får köpa vid varje besök är unik och gör att vår beräkningsmodell, som använts för att beräkna effekterna av ett införande av licensierade alkoholbutiker eller ett helt privatiserat system, anpassades såsom beskrivs nedan. Tillverkarna får sälja högst 3 750 L liter spritdryck (40 vol%), 10 000 L vin (15 vol%) eller 27 273 L starköl/cider (5,5 vol%) direkt till kund via gårdsförsäljning. Att vi gör en beräkning som inte tar hänsyn till försäljningstaket har följande orsaker. Tillflödet av nya aktörer till detaljhandelsmarknaden för alkohol skulle, enligt alla tidigare erfarenheter vi känner till från forskningslitteraturen, medföra ett större tryck på att reducera alla restriktioner på alkoholmarknaden (Holder, 2008; Stockwell et al., 2009; Wagenaar & Holder, 1991). Samtliga lagar eller regler som införs när man skapar ett privat system riskerar att förändras för att svara mot producenters, grossisters och detaljhandlares ekonomiska intressen. I ett sådant system kan ägarna