sou · GYB3104 · 2010-12-23 00:00:00 — Dessa processer bör täcka hela infrastrukturen för svensk e-legitimation, och inte endast myndighetens egen interna informationshantering. upprätthåller och förvaltar ramverket för Svensk e-legitimation inklusive regler, tekniska standarder, processer för verksamheten, krav på informationssäkerhet, former för övergångsarbetet etc. Regelbunden tillsyn sker av alla aktörer inom modellen för Svensk e-legitimation. Detta för att säkra att aktörerna som verkar i inom modellen uppfyller de fastställda kraven. Verktyget för styrning av informationssäkerheten utanför myndigheten är tillitsramverket, via de civilrättsliga avtalen med utgivarna av svensk e-legitimation samt federationsoperatören. Andra kontroller (för behörighetsstyrning, säkerhet i system- utveckling, informationsklassificering, fysisk säkerhet m.m.) avgränsas till att endast innefatta myndighetens interna arbete. Klagomål som inkommer från någon av medlemsorganisationer sammanställs och analyseras regelbundet. Vid återkommande klagomål genomförs detaljerade analyser för att komma tillrätta med problemet. Nämnden ansvarar för att tillhandahålla stöd för att lösa frågor när aktörerna inte är eniga och att testa överensstämmelse med tekniska normer och förmågan att samverka (s.k. interoperabilitet). Framgång i att etablera en ny lösning för e-legitimationer och nå en bred acceptans för Svensk e-legitimation och kommer att ställa stora krav på såväl förankring, design och genomförande. inrättas från första . Verksamhetsplan syftar till att stödja nämnden i att bygga upp och etablera verksamheten samt att skapa strukturen för Svensk e- legitimation. Nämndens utveckling under kommande period kan delas in i tre faser Uppbyggnad av , primärt 2011–12 Lansering av Svensk e-legitimation och övergång till ny modell, primärt 2012–13 Vidareutveckling och expansion Svensk e-legitimation, primärt 2013–14 De tre faserna beskrivs på kommande sidor och avslutas med att väsentliga aktiviteter sammanfattas i en tabell. Uppbyggnad av (2011–2012) Under den första fasen, uppbyggnad av , kommer ett stort antal aktiviteter att initieras för att skapa den framtida modellen. I detta ingår en lång rad praktiska frågor som måste hanteras, exempelvis nämndens arbete, uppbyggnad av kansliets verksamhet, bemanning av viktiga roller, etc. En annan viktig del i arbetet kommer vara att driva ett antal utvecklings-, konkretiserings- och planeringsfrågor. Vissa av dessa frågor kommer att drivas av nämnden och dess kansli medan andra föreslås hanteras i samråd med andra intressenter. Nämnden föreslås vidare etablera och driva ett antal forum för samråd med de viktigaste intressenterna i Svensk e-legitimation i syfte att säkerställa bästa tänkbara lösning för och införande av Svensk e-legitimation. I dessa samrådsaktiviteter kan ingå såväl att informera, fånga synpunkter som att diskutera viktiga förutsättningar för den nya modellen, lösa och hantera konkreta frågor, vidareutveckla och förfina såväl tekniska som affärs- modellrelaterade förslag. Därtill bör eventuella risker identifieras Samrådsaktiviteterna bör vidare bidra till att konkretisera viktiga steg i en genomförande- och övergångsplan till den nya modellen. Genom dessa samråd skapas förutsättningar för att belysa viktiga frågor ur flera perspektiv, skapa involvering samt förutsättningar för att driva genomförandet med så lite påverkan som möjligt på användare, e-tjänsteleverantörer, identitetsutfärdare och andra aktörer. I sådana diskussioner kan det uppkomma förslag vilka kan innebära att ändringar behöver göras i det förslag till upplägg som utredningen presenterar. Samrådsaktiviteterna bör initieras tidigt och sannolikt omfatta såväl offentliga e-tjänsteleverantörer som nuvarande och tänkta framtida identitetsutfärdare, centrala attributsutfärdare och eventuella andra viktiga intressenter. En särskild samverkan med kommuner och landsting är angelägen för att säkerställa att gjorda investeringar i infrastruktur för gemensam e-tjänste- legitimation på detta område kan nyttjas i den framtida modellen. Ett annat viktigt område under denna fas kommer att vara att driva arbetet med att få tillstånd de juridiska förutsättningar som krävs för den nya modellen. Vilket bl a kommer att omfatta att vidareutveckla, förankra och förbereda för lagförändringar, fram- tagande av underlag för avtal, förbereda och genomföra ramavtals- upphandlingar, etc. Lansering av Svensk e-legitimation och övergång till den nya modellen , senast , förväntas förutsättningarna vara på plats för att en lansering av Svensk e-legitimation ska vara möjlig. Denna tidpunkt är viktig då den sammanfaller med att möjligheten att göra avrop baserat på Kammarkollegiets ramavtal eID 2008 och E-förvaltningsstödjande tjänster 2010 försvinner. Lanseringen och övergången till Svensk e-legitimation kommer sannolikt att ske stegvis . kommer två parallella modeller och system behöva drivas, den nuvarande och Svensk e-legitimation. Detta dels för att minska påverkan på användarna och aktörer men även på grund av att det kan finnas giltiga avrop av e-legitimationstjänster via Kammar- kollegiets ramavtal efter ramavtalens utgång. Det sannolika är därför att det sker en gradvis övergång till den nya modellen och därmed en över tiden ökande volym som hanteras i Svensk e-legitimation. Det är även tänkbart att vissa e-tjänste- leverantörer som är starkt beroende av fungerande e-tjänster själva väljer att genomföra en gradvis övergång. Målsättningen är att övergången till Svensk e-legitimation ska kunna genomföras utan att e-tjänsteleverantörerna behöver betala dubbel avgift. Nya e-tjänsteleverantörer bör anslutas till Svensk e- legitimation och nämnden bör därför genomföra riktade insatser mot denna målgrupp för att säkra att så sker. Parterna bör arbeta för att övergångsperioden ska bli så kort som möjligt för att därigenom begränsa behovet av dubbla lösningar, kostnadsdrivande samt eventuell osäkerhet kring hur en framtida modell ska fungera och därmed risk för tempoförlust i införandet av nya e-tjänster i offentlig sektor. En viktig faktor är att identitetsutfärdarna ansluts i samband med modellens lansering. De är centrala för modellens funktion och utan deras medverkan är det inte möjligt att uppnå avsedd nytta. Från och med lanseringsfasen bör statistik och erfarenheter kring användande, intäkter och kostnader att samlas in och analyseras. De forum för samråd som bildats under uppbyggnadsfasen kan helt eller delvis omvandlas till att främst omfatta anslutna aktörer. Utredningens förslag är att separata forum bildas för offentliga och privata e-tjänsteleverantörer, identitetsutfärdare, attributsutfärdare och samt andra relevanta grupperingar som exempelvis användare. ansvarar för forum med koppling till den offentliga sektorn, samt för att initiera arbetet med ett motsvarande forum för den privata sidan. Dessa forum fokuserar på att diskutera gemensamma frågor, modellens vidareutveckling, problem samt aktuella frågor. Det övergripande syftet är att säkra att marknadens aktörer kan göra sin röst hörd och att viktiga frågor lyfts och hanteras. Därtill föreslås att skapar en Svensk e- legitimationsdag som ett återkommande årligt arrangemang. Denna aktivitet syftar till att samla alla typer av aktörer inom både den offentliga och den privata modellen för samverkan kring e- legitimations och e-signeringsfrågor. Denna dag bör även innefatta internationellt deltagande och erfarenhetsutbyte. För löpande kommunikation kommer utgör en viktig kanal för dialog och samverkan. Formerna för ovan nämnda samverkansaktiviteter bör vidareutvecklas och förankras efter nämndens bildande. Vidareutveckling och expansion av Svensk e-legitimation När Svensk e-legitimation är i drift, verksamheten fungerar och ett antal aktörer är anslutna vidtar nästa fas att ansluta ytterligare aktörer till modellen. Utifrån erfarenheter, statistik och annan information som samlats in kan även visa på behov av att vidareutveckla affärs- modell, teknik eller juridik. Justeringarna kan innebära både förändringar i modellen som sådan och förändrade kostnads- och ersättningsnivåer, bland annat baseras på ny information om marknadsvolym, fördelning mellan typer av aktörer, frekvens på användning, tillväxt, utveckling av nya tjänster som signering, koppling till nya affärssegment som exempelvis det privata närings- livet, modifieringar i tillitsramverk, eller liknande. I det fortsatta arbetet bör arbeta vidare med relevanta forum för samråd med viktiga intressenter i viktiga frågor kring verksamhetens drift och utveckling. Genomförandearbetet för att bygga upp, etablera samt vidare- utveckla och expandera Svensk e-legitimation kommer förutom ovan nämnda aktiviteter att innefatta en rad ytterligare aktiviteter. Genomförandeplanen nedan är ett första utkast till en detaljerad plan med delmål, aktiviteter som behöver utföras och tid för genomförande. Det ska noteras att planen kommer att vara ett levande dokument där ytterligare uppgifter kommer att tillkomma –13. Planens inledande delar bör exempelvis diskuteras och beslutas i samband med nämndens inledande möten. Praktiska former för nämndens arbete (samarbete med , lokaler, stöd, etc.) Verksamhetsplan för SOU 2010:104 Praktiska former för nämndens arbete (samarbete med , lokaler, stöd, etc.) Nödvändiga arbetsformer inom nämnden skapas inklusive konkreta lednings- processer för arbetets genomförande Centrala, kortsiktigt nödvändiga En projektorganisation etableras för att Konkretiserad tidplan för arbetets Framtagande av underlag inklusive juridiska, ekonomiska och tekniska Framtagande av underlag för Insamling av statistik och erfarenheter i syfte att tydliggöra modellen Tydliga processer utvecklas för Samverka med ledande e-tjänste- Kv1–4, leverantörer kring vidareutveckling och Samverka med leverantörer av e-legiti- mationer och andra viktiga aktörer på SOU 2010:104 Verksamhetsplan för Verka för samverkan med näringslivet för att etablera en motsvarande lösning för Deltagande i standardiseringsarbete och Tydliga processer utvecklas för Detaljerad plan för överflyttning e- tjänsteleverantörer inkl. regelverk, ekonomiska konsekvenser samt praktisk Marknadsplan för att bearbeta och ansluta av nya medlemmar Detaljerad plan för utveckling, försörjning och driftssättning av Utarbeta tydliga processer för Detaljering av tekniska specifikationer Register: detaljering av förutsättningar, förankring, teknisk utveckling Anvisningstjänst: Kravspecifikation och – Analys och utvärdering av Verksamhetsplan för SOU 2010:104 Tillit, kvalitet och säkerhet Tydliga processer utvecklas inom för – Tillsyn i form av granskning och – Risk och säkerhetsanalyser – Säkerhet i systemutveckling Stödja processen för genomförande av föreslagen lagförändring – framtagande Genomlysning av modellen för Svensk e- Riskanalys av modellen för Svensk e- Genomförande av eventuell åtgärdsplan från RA och MSB SOU 2010:104 Verksamhetsplan för Samverka med ledande e-tjänste- leverantörer kring vidareutveckling och Samverka med leverantörer av e-legitima- tioner och andra viktiga aktörer på Deltagande i standardiseringsarbete och Anslutning av nuvarande e- tjänsteleverantörer när kontroll och Kommunikation och bearbetning av e- tjänsteleverantörer att ansöka om Register: driftssättning, drift och underhåll Eventuell pilot och test av infrastruktur – Utveckling av vald lösning Verksamhetsplan för SOU 2010:104 Dra lärdomar från den och vidareutveckla affärs- och prismodell Samverka med ledande e-tjänste- leverantörer kring vidareutveckling och Samverka med leverantörer av e-legiti- mationer och andra viktiga aktörer på Deltagande i standardiseringsarbete och Deltagande i relevanta EU-projekt, Kommunikation och bearbetning av e- tjänsteleverantörer att ansöka om Uppdatering av tekniska specifikationer och standardprofiler efter behov och lärdomar från första fasen 8.6.2Organisation av genomförande och bemanning ansvarar för att etablera nämndens verksamhet inom Svensk e-legitimation. Arbetet med att etablera nämnden bör kunna indelas i två delar dels en som fokuserar på att etablera den dagliga driften och dels en som fokuserar på att under byggande- och lanseringsfasen driva ett antal utvecklingsområden i projektform under ledning av kansliansvarige. Den uppskattade bemanningen i nämnden, formellt anställda via , föreslås uppgå till fyra årsanställda. SOU 2010:104 Verksamhetsplan för föreslås på övergripande nivå ha följande roller och ansvars- områden: -Ledning och utveckling av , 0.6 Årsarbetskraft (Årsarbetskraft, ÅAK) -Tillit, kvalitet och säkerhet, 0.4 ÅAK -Hantering av medlemmar, 0.5 ÅAK -Tillit, kvalitet och säkerhet, 0.5 ÅAK -Hantering av medlemmar, 0.75 ÅAK -Marknad och kommunikation, 0.25 ÅAK - Drift (utveckling, upphandling, teknisk support), 1 ÅAK 8.7.1Förutsättningar för att finansiera verksamheten I direktivet beskrivs att nämndens verksamhet i så stor utsträckning som möjligt ska täckas av avgiftsintäkter. Då osäker- hetsfaktorerna i modellen för Svensk e-legitimation är många ska uppgifterna i denna modell ses som indikativa. Nämnden behöver arbeta vidare med att konkretisera och upp- datera såväl affärsmodell som budget allt eftersom fortsatt arbete bedrivs med att säkra rätt förutsättningar och korrekt indata. Då infrastrukturen för Svensk e-legitimation sätts i drift 2012 finns, som tidigare angetts, fortfarande möjligheten för e-tjänste- leverantörer att avropa e-legitimationstjänster genom nuvarande ramavtal. Kommande beräkningar bygger dock på att nuvarande e- tjänsteleverantörer går över till Svensk e-legitimation fullt ut. Övergången kan dock komma att ske gradvis vilket innebära att betalningarna via nämnden minskas med motsvarande nivåer. Alla ekonomiska beräkningar i rapporten baseras på belopp exklusive mervärdesskatt. 8.7.2Budget 2011–2013 En utgångspunkt och ambition har varit att nämndens verksamhet ska hållas så smal och kostnadseffektiv som möjligt. Initialt beräknas löpande ansvarsområden kunna hanteras av fyra årsarbetskrafter. –2013 beräknas antalet årsarbetskrafter öka något. Detta främst beroende av att Svensk e-legitimation sätts i drift vilket innebär att andelen operativa uppgifter kommer att öka, för att hantera drift samt attrahera och ta hand om nya medlemmar. Det ökade antalet årsarbetskrafter kan antingen lösas via anställda eller extern inhyrd tillfällig personal. Uppskattat behov av årsarbetskrafter framgår av tabellen nedan. Notera att nämnden och Svensk e-legitimation förväntas vara uppbyggd och lanseringsfasen avslutad . Därefter förväntas verksamheten nå en mer normal period med möjligt behov av utökat antal årsanställda om tillväxt alternativ utveckling i verksamheten ställer krav på detta. Tabell 8.6 Nämndens behov av årsarbetskrafter –2013 Ledning och utveckling av (övrig) Hantering av medlemmar (operativ) Marknad och kommunikation (övrig) Drift (utveckling, upphandling, teknisk support) (övrig) Tillit, kvalitet och säkerhet (övrig, operativ) Total kostnad (900 000/år) SEK Kostnaden per årsarbetskraft är beräknad till vilket inkluderar lön, sociala avgifter, arbetsplats samt nödvändiga tekniska hjälpmedel. Beloppet inkluderar även administrativa avgifter uppskattade av till knappt per ÅAK och år. För att kunna avgöra hur finansieringen ska ske av kostnaderna som uppkommer i Svensk e-legitimation och görs en distinktion mellan tre typer av kostnader, vilka beskrivs i kommande avsnitt. Investeringar (utvecklingskostnader) Operativa kostnader (drift av Svensk e-legitimation) övriga kostnader (ej direkt relaterade till drift av Svensk e-legitimation) De största kostnaderna är relaterade till initiala investeringar för att etablera infrastrukturen för Svensk e-legitima- tion. En uppskattning av nödvändigt utvecklingsarbete visar på en investering till 2013 på . Infra- strukturen beräknas vara etablerad 2012 och därefter bör behovet av utvecklingsarbete minska. Tabellen nedan ger en uppskattning av det utvecklingsarbete som behöver genomföras . Uppgifterna är skattade och ej baserade på konkreta offerter. Uppskattade investeringskostnader –2012 Kravspecifikation och utvecklingsprojekt. första fas kan arbetet koordineras med arbetet Framtagande av kravspecifikation samt förankring och inhämtning av synpunkter från myndigheter kring behov, lösning, väg framåt samt utformning Uppskattningen bygger på signering enligt alternativ 2 (hypotes, under utredning). Framtagande av upphandlingsunderlag i form av tekniska och juridiska specifikationer samt utkast till offertförfrågan (RFI). Genomförs om möjligt i samarbete med Kammarkollegiet. Utveckling av lösning inklusive test, integration samt dokument och signatur format, etc. Skapa förutsättningar för säker driftsmiljö, rutiner och risker vilka måste utredas under första fasen av arbetet då bl a ett vägval och fördjupad projektdefinition och kalkyl tas fram. Uppbyggande av infrastruktur kring accreditering Utveckla och äga regelverk och Inom offentlig förvaltning ska immateriella anläggningstillgångar, så som IT-utveckling, finansieras via lån från Riksgälden. I tabellen ovan antas alla poster, utom framtagande av kravspecifikation för signeringstjänsten () och framtagning av upphandlings- underlag för signeringstjänsten (), falla inom denna kategori. Dessa två poster på totalt anses kunna kategoriseras som tillhörande forskningsfasen, varpå de kommer att hanteras som vanliga kostnader9. Ovan kategoriseringar är uppskattningar som kan komma att omarbetas. Med presenterad kategorisering uppskattas att av de totala investeringarna på bör finansieras via lån från Riksgälden och resterande hanteras som kostnader, finansierade via statliga anslag. Operativa kostnader (drift av Svensk e-legitimation) De operativa kostnaderna är direkt relaterade till drift av tjänster och infrastruktur i Svensk e-legitimation. Dessa kostnader inkluderar bland annat de ansvarsområden som kategoriserats som operativa, drift av Svensk e-legitimations register, räntekostnader samt avskrivningar. Då lånet till investeringarna antas gå via låneram uppgår räntekostnaderna till 2011, 2012 och 2013. Räntesatserna och avskrivningar aktiveras då investeringen driftssätts, vilket enligt prognos är . Fram till dess gäller kreditivränta om (prognostiserad reporänta samt ett påslag om ) /01– 2012/06. Det totala lånebeloppet uppgår då till inklusive kreditivränta, vilket skrivs av , . Första avskrivningen sker för , efter att modellen driftssatts. Beloppen för både ränta och avskrivning har därför halverats. Operativa kostnader –2013 kostnader (drift av Svensk e-legitimation) Ansvarsområden (operativa kostnader) Räntekostnader (investeringsbelopp ) Totala kostnader (SEK) 9 Immateriella anläggningstillgångar, . Dessa kostnader är relaterade till nämndens interna verksamhet och utveckling av Svensk e-legitimation generellt och kan inte hänföras till någon av de övriga aktörerna. Kostnaderna omfattar exempelvis myndighetsutförande kostnader förknippade med t.ex. konferens- er, resor och marknadsföring, samt investeringskostnader som anses befinnas i forskningsfasen. På grund av kostnadsposternas karaktär föreslås de fortvarigt finansieras via anslag. När det gäller investeringskostnader för projekt i forskningsfasen innefattar det bland annat framtagande av kravspecifikationer och upphandlings- underlag. Tabell 8.9 övriga kostnader –2013 Ansvarsområden (övriga kostnader) Omkostnader, inkl. deltagande i utv. Investeringskostnader (forskningsfas) Utveckling, samråd och stöd Totala kostnader (SEK) Den kostnadspost som är inlagd för Utveckling, samråd och stöd symboliserar kostnader som tillkommer under modellens upp- byggnads- och lanseringsfas. förväntas dessa kostnader försvinna eller avsevärt minska. Med en bibehållen marknad utifrån skattad ersättning till identi- tetsutfärdarna och en ökad kostnadsmassa, introduktionen av och infrastrukturen för Svensk e-legitima- tion, och utan att signifikant öka avgifterna för e-tjänsteleveran- törerna är det svårt att nå full kostnadstäckning för nämnden. Potentialen i affärsmodellen för och identitetsutfärdarna kan komma att finnas i: Ytterligare anslutna e-tjänsteleverantörer inom offentlig förvaltning (myndigheter, kommuner, landsting) Ökad användning av tjänster som kräver e-legitimation i statliga och kommunala bolag Potential för identitetsutfärdarna i skapandet av en liknande struktur för näringslivet genomgår en uppbyggnadsfas och inga e-tjänsteleverantörer eller identitetsutfärdare kommer att vara anslutna. Verksamheten kommer detta år inte ha några intäkter utan föreslås finansieras via anslag. Senast förväntas Svensk e-legitimation lanseras och gå i drift. Från och med då förväntas marknadens aktörer vara med och finansiera de operativa kostnaderna och andelen statlig finansiering kan minskas. påbörjas även avskrivningsperioden för investeringarna. Vid en sammanställning av intäkter och kostnader för görs uppskattningen enligt följande tabell. Marknadsstorlek Svensk e-legitimation årets början 12,500,000 25,000,000 Marknadsstorlek Svensk e-legitimation årets slut 12,500,000 27,500,000 Årsavgift IdP (avgift * antalet anslutna) Årsavgift attributsintygsutfärdare (avgift*antal) Årsavgift E-tjänsteleverantörer (nya ansluts inför kv3) 12,500,000 26,250,000 12,552,500 26,355,000 Operativa kostnader (Drift av Svensk e-legitimation) 2,430,000 4,662,856 6,895,713 12,500,000 20,000,000 Tillväxtbaserad ersättning till identitetsutfärdarna 7,570,000 5,389,644 8,834,288 10,000,000 22,552,500 36,355,000 -10,000,000 -10,000,000 -10,000,000 Behov av statlig finansiering 10,000,000 10,000,000 10,000,000 Uppskattningen bygger på att inte några intäkter kommer nämnden tillhanda . går den operativa driften igång och samtliga nuvarande aktörer ansluts till systemet, en osäkerhetsfaktor är när denna anslutning i praktiken Verksamhetsplan för SOU 2010:104 kommer att ske. Den totala marknadsstorleken beräknas vara 2012 baserat på vald prismodell för e-tjänsteleverantör- erna. Den totala marknadsstorleken halveras då systemet inte kommer att driftsättas förrän . Modelleringen bygger på att fem attributsutfärdare ansluts . Kostnader relaterade till drift av registren antas uppkomma . En ytterliggare kostnadspost kallad utvecklings- och aktiverings- kostnader har lagts till för att hantera utvecklingsprojekt i samband med Svensk e-legitimations uppbyggnad och lansering. För att kompensera identitetsutfärdarna bör ersättningen så snart det är möjligt uppgå till nuvarande marknadsstorlek, alltså ca . Med denna modell kommer nämnden att nå kostnads- täckning för de operativa kostnaderna . I modellen har antagits att ersättningen som betalas ut från nämnden till identitetsutfärdarna är momspliktig och att kan rekvirera ingående moms, vilket överens- stämmer med de preliminära synpunkter som inhämtats från . 8.7.3Övergång från anslagsfinansiering till avgiftsfinansiering Det finns i direktivet en önskan om att minska de statliga anslagen till och att övergå till en avgiftsfinansierad modell. För att finansiera verksamhet finns avsatta statliga anslag om till 2013. Om antagandena som ligger till grund för beräkningarna är korrekta uppskattas detta belopp kunna täcka nämndens omkostnader, då vissa initiala investeringar finansieras via lån från Riksgälden. Budgetförslaget på föregående sida indikerar att det ska vara möjligt att finansiera operativa kostnader (drift av Svensk e-legitimation) endast med avgiftsintäkter. En förutsätt- ning för att detta ska vara möjligt är dock att de totala avgifterna för e-tjänsteleverantörerna höjs från dagens ca till (siffrorna behöver bekräftas av nämnden). Det finns även en stor osäkerhet i modellen då den bygger på anslutning av av dagens e-tjänsteleverantörer 2011. Då det finns ett alternativ till Svensk e-legitimation i existerande ramavtal inledningsvis är det sannolikt att anslutningen av aktörerna sker gradvis under . Vid en exempelvis anslutning av dagens