sou · GYB395 · 2010-12-16 00:00:00 — Skolinspektionen såg också brister i tillgång till pedagoger som är utbildade i det ämne som de undervisar i. De visar också på hur eleverna saknar rektor och hur skolan inte gjort upp med HVB om betygssättning. Skolinspek- tionen har också observerat hur bedömning om utbildningens utformande fattas på generell basis och inte efter elevens indivi- duella behov.44 har i I.M sorry – Röster från särskilda ungdomshem 2010 låtit unga komma till tals från fyra av Statens institutionsstyrelses (SIS) behandlingshem. I ett av kapitlen beskrivs de intervjuades syn på skolan. lyfter fram hur de intervjuade har en gemensam syn på skolan, att den har stor betydelse. Flera elever är nöjda med den anpassning av under- visningen som är möjlig att göra på de särskilda ungdomshemmen, med små grupper och efter deras kunskapsnivå. Men det finns också unga som är kritiska till att de får för lite skola, det beskrivs hur en elev endast går i skolan , att idrotts- lektionen är obligatorisk, fast de inte har en idrottslärare. Flera av de intervjuade uppger att de saknar undervisning i alla ämnen. 43Autism- och medlemsundersökning om frånvaro. Sam- manfattning och analys. 44Skolinspektionen (2010). Utbildning vid hem för vård eller boende, HVB. Elever får inte den undervisning de har rätt till. Hur arbetar förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet lyfts också fram hur skolan har begränsats för elever, vars problem aldrig har handlat om skolan.45 Barn som lever med skyddade personuppgifter Människor kan ha skyddade personuppgifter av olika skäl.46 Det vanligaste skälet för ett barn är att det bor tillsammans med en mamma som har skyddade personuppgifter och att skyddet avser en man med vilken hon haft en nära relation till och som miss- handlat henne. För att skyddet ska bli effektivt får då även barnen skyddade personuppgifter. Det kan också gälla en ung person som utsatts för hedersrelaterat våld. Barn och unga med skyddade personuppgifter är begränsade i sin förskole- och skolvardag, både socialt och prestationsmässigt.47 De lever med en ständig oro över att skyddet ska avslöjas och att ett nytt uppbrott väntar. Osäkerheten i livssituationen kan påverka skolarbetet och skol- situationen negativt. har ett pågående uppdrag angående barn som lever med skyddade personuppgifter. Barn med föräldrar i komplicerade vårdnadstvister Barn med föräldrar i komplicerade vårdnadstvister hamnar i en svår situation som även påverkar tillvaron i förskolan och skolan.48 Förutom att barnet eller eleven kanske behöver stöd att hantera de känslomässiga aspekterna handlar det om hanteringen av ordinarie föräldrakontakter som utvecklingssamtal och daglig information. För de yngre barnen i förskolan kan det även handla om vem som har rätt att hämta dem på förskolan. 45Barnombudsmannen (2010). I.M sorry – Röster från särskilda ungdomshem. 46Stiftelsen /(2007). G(l)ömda en studie om kvinnor och barn som lever med skyddade personuppgifter. 47Stiftelsen (2009). Barn med skyddade personuppgifter. 48Stiftelsen (2007). Barn i kläm – hur uppmärksammas barn i mål om verkställighet av umgänge. Hur arbetar förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet Nyanlända och ensamkommande flyktingbarn Nyanlända och ensamkommande flyktingbarn är utsatta för stor press när de kommer till ett nytt land.49 De kan bära med sig starka upplevelser som i kombination med alla nya intryck kan göra situationen extra svår i förskola och skola. Barnen och ungdomarna kan kanske drivas till uttryck som kan vara svåra att förstå både för lärare och övriga barn i klassrummet.50 Mot bakgrund av rapporter från och Skolinspek- tionen om att kommuner hanterar nyanländas skolgång så olika har givit ut Allmänna råd inom området.51 Nyanlända får inte alltid den undervisning de har rätt till. Kommuner rekom- menderas att se över regelverket så att det blir bättre utformat efter elevernas behov. Allmänna råden efterlyser tydligare och bättre riktlinjer, både på kommun- och skolnivå, bl.a. bör det tydliggöras vad som gäller i kommunen mellan elever, föräldrar, lärare, rektor och skolförvaltning. Barn och ungas hemlöshet Ungdomar som rymmer hemifrån eller kastas ut eller av någon annan anledning inte kan bo hemma är barn som riskerar att fara väldigt illa. Det finns en överhängande risk att de tvingas ut i kriminella miljöer eller missbruksmiljöer där de i brist på annat söker nattkvarter hos människor de egentligen inte vill vara hos.52 En sådan situation kan få allvarliga konsekvenser för den unges skolgång, hälsa, utveckling och liv i allmänhet. I en nationell kartläggning visar att risken för uppbrott hemifrån ökade avsevärt i familjer där det förekommer negativa relationer och i synnerhet psykiskt och fysiskt våld.53 49Stiftelsen (2006). Satsa på barnens vardagsmiljöer – mottagande och introduktion av flyktingbarn och ungdomar. 50Rädda Barnen (2004). Till en pedagog från en psykolog . 51Skolverket (2008). Allmänna råd för utbildning av nyanlända elever. 52Stockholms (2008). Unga i hemlöshet vuxna i maktlöshet – frivilligorganisa- tionens möjligheter. 53Rädda Barnen (2008). Om ungdomar som rymmer och kastas ut hemifrån. Hur arbetar förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet För de unga som slutfört men inte går i gymnasieskolan, har kommunen ett särskilt informationsansvar (29 kap. 9 § nya skollagen). Informationsansvaret innebär att kom- munen ska ha kunskap om vilka ungdomarna är samt erbjuda åtgärder. refererar i Ung 2010 till Vägarna in. I Vägarna in kartlades ett urval av kommuners arbete med informationsansvaret. Det visade sig bland annat vara svårt att få kontakt med de ungdomar som hamnat utanför. Ungdoms- styrelsen refererar också till Skolinspektionens kvalitetsgranskning om skolans arbete för att hindra att elever avbryter sina studier.54 Skolinspektionen visar i ovan nämnda granskning hur de granskade skolorna saknar ett målmedvetet arbete för att få elever att avsluta sin gymnasieutbildning. Skolinspektionen lyfter också fram att personalen i skolan tenderar att skuldbelägga eleven för resultatet eller uteblivet engagemang. Skolinspektionen har också intervjuat elever som själva menar att det är undervisningens utformning som är avgörande för huruvida de ska fullfölja studierna eller inte. Skolinspektionen lyfter också fram att vissa elevgrupper tenderar att i mindre utsträckning fullfölja sin utbild- ning, exempelvis elever vars föräldrar har kortare utbildning.55 4.2.5Hur agerar förskola och skola efter upptäckt? Kommunstudien har visat att förskolan har en viktig roll att spela i arbetet med att upptäcka barn med stödbehov eller i en proble- matisk situation. Förskolan har möjlighet till nära relationer till familjen och en närhet i arbetet kan skapa en helhetssyn på barnet. har i forskningsöversikt om förskolans arbete med utsatta barn visat hur en av flera utmaningar i förskolan är att forskningen inte är överens om vad för åtgärder som fungerar för utsatta barn i olika åldrar.56 begränsas förskolans möjlig- heter till effektiva insatser, då utsatta barn har en ojämn fördelning i förskolan. Forskning visar att insatser fungerar mest effektivt då utsatta barn är av en barngrupp. refererar till som menar att av utsatta barn är 54Ungdomsstyrelsen(2010). 55Skolinspektionen (2009). Varannan i mål. Om gymnasieskolors (o)förmåga att få alla elever att fullfölja sin utbildning Rapport 2009:1 56Balldin, (2010). Utsatta barn i förskolan – utmaningar och möjligheter. Se bilaga 3. Hur arbetar förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet koncentrerade till av förskolorna. Det är centralt att i sammanhanget poängtera att studie ägde rum i Danmark.57 Tillgång till elevhälsans kompetenser beskrivs i lag (2 kap. 25 § nya skollagen). Genom nya skollagen introduceras också begreppet en samlad elevhälsa. Den samlade elevhälsan ska enligt nya skollagens bestämmelser tillhandahålla medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. Lagen preciserar också vilka yrkes- kategorier som det ska finnas tillgång till inom ramen för elev- hälsan. När det gäller den specialpedagogiska kompetensen inom elevhälsan anges i nya skollagen att det ska finnas tillgång till personal inom denna kompetens. Vilken kompetens denna personal ska besitta framgår däremot inte lika klart. Av den statistik utredningen fått ta del av under hand framgår att det finns stora skillnader i bemanning inom elevhälsan mellan olika kommuner och mellan kommunala och fristående huvudmän. Det är dock viktigt att påpeka att tjänsterna inom elevhälsan ofta är integrerade mellan olika verksamheter, vilket kan göra att det finns betydande mätproblem som gör statistiken svårtolkad. Bilden av att det finns stora skillnader i bemanningen bekräftas emellertid även i kommunstudien. Av de uppgifter som lämnades i denna framkom att skillnaderna var betydande både vad avsåg bemanning och hur elevhälsan var organiserad. Av material som utredningen har fått ta del av under hand visar en kartläggning av elevhälsan på stora skillnader mellan olika skolors tillgång till elevhälsopersonal.58 I kommunstudien har flera av de intervjuade beskrivit de anmälningar enligt 14 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453) som de har gjort. De har också beskrivit hur flera anmälningar har behandlat samma barn eller elev. Den forskning som finns har referats av och visat att anmälan till 57Balldin, (2010). Utsatta barn i förskolan – utmaningar och möjligheter. Se bilaga 3. 58Utredningen har under hand fått ta del av en rapport om kvalitetsarbete inom elevhälsa från som ännu inte är publicerad. Hur arbetar förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet i förskolan inte är tillräckligt frekvent.59 I de fall förskolan inte anmäler till , ansåg personalen i förskolan att förskolan kunde hantera situationen i den egna verksamheten.60 I intervjuer har inte verksamheterna på central nivå heller följt upp de anmälningar som förskola och skola gör. I kommunstudien har flera av de intervjuade beskrivit hur förskolor och skolor saknar återkoppling på de anmälningar de har gjort. Barnskydds- utredningen behandlar problematik med bristande återkoppling och har lämnat förslag som innebär att på begäran av den som är anmälningsskyldig kan få uppgift om huruvida utred- ning har inletts eller inte.61 Detta förslag bereds i . I flera intervjuer med förskollärare och lärare som arbetar i områden med sämre socioekonomiska förutsättningar har de beskrivit hur tolkningen av vilka barn som far illa eller riskerar att fara illa blir relativt. Barnen jämförs med varandra och begreppet fara illa ges ett relativt innehåll. Enligt nya skollagen ska, om en elev uppfattas inte klara kunskaps- kraven som minst ska uppnås, fallet anmälas till rektor. Behovet av särskilt stöd ska även utredas, om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation (3 kap. 8 § nya skollagen).. Nya skollagen innehåller följande bestämmelser om särskilt stöd: 6 § Bestämmelserna om särskilt stöd i 7–12 §§ gäller inte i förskolan, vuxenutbildning, särskild utbildning för vuxna och utbildning i svenska för invandrare. 7 § Särskilt stöd får ges i stället för den undervisning eleven annars skulle ha deltagit i eller som komplement till denna. Det särskilda stödet ska ges inom en elevgrupp som eleven tillhör om inte annat följer av denna lag eller annan författning. 8 § Om det inom ramen för undervisningen eller genom resultatet på ett nationellt prov, genom uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås, ska detta anmälas till rektorn. Rektorn ska se till att 59Balldin, (2010). Utsatta barn i förskolan – utmaningar och möjligheter. Se bilaga 3. 60Balldin, (2010). Utsatta barn i förskolan – utmaningar och möjligheter. Se bilaga 3. 61Barnskyddsutredningen har remissbehandlats och bereds inom . Hur arbetar förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Samråd ska ske med elevhälsan, om det inte är uppenbart obehövligt. Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd. 9 § Ett åtgärdsprogram ska utarbetas för en elev som ska ges särskilt stöd. Av programmet ska det framgå vilka behoven är, hur de ska tillgodoses och hur åtgärderna ska följas upp och utvärderas. Eleven och elevens vårdnadshavare ska ges möjlighet att delta när ett åtgärds- program utarbetas. Åtgärdsprogrammet beslutas av rektorn. Om beslutet innebär att särskilt stöd ska ges i en annan elevgrupp eller enskilt enligt 11 § eller i form av anpassad studiegång enligt 12 § får rektorn inte överlåta sin beslutanderätt till någon annan. Om en utredning enligt 8 § visar att eleven inte behöver särskilt stöd, ska rektorn eller den som rektorn har överlåtit beslutanderätten till i stället besluta att ett åtgärdsprogram inte ska utarbetas.62 Om eleven är i behov av särskilt stöd, ska eleven ges det. För elever i behov av särskilt stöd ska ett åtgärdsprogram vid behov upprättas.63 I Skolinspektionens sammanfattande rapport över tillsyn och kvalitetsgranskning riktar myndigheten kritik mot de brister som den funnit i skolans hantering av elever i behov av särskilt stöd. Skolan ska upprätta ett åtgärdsprogram för att tillsätta ett adekvat stöd. Skolinspektionen menar att de åtgärdsprogram som upprättats i tre av fem fall är bristfälliga eller obefintliga.64 Skolinspektionen menar också att personal i arbetet med elever i behov av särskilt stöd använder standardlösningar som inte utgår från enskild elevs behov samt att det fokuseras på brister hos eleven i stället för i undervisningen.65 Åtgärdsprogram saknas i flera fall enligt Skolinspektionen och i den mån de finns är antalet åtgärds- program som inte följs upp stort.66 Möjligheterna att anpassa verksamheten för barn i behov av särskilt stöd i fritidshemmen beskrivs av Skolinspektionen som svåra. En kritisk punkt som lyfts är de varierande gruppstorlekar som uppgår till mellan 17 och 125 barn. 62Nya skollagen (2010: 800) 63Nya skollagen (2010:800) 64Skolinspektionen (2010). Tillsyn och kvalitetsgranskning 2009 – Skolinspektionens erfarenheter och resultat 65Skolinspektionen (2010). Tillsyn och kvalitetsgranskning 2009 – Skolinspektionens erfarenheter och resultat 66Skolinspektionen (2010). Tillsyn och kvalitetsgranskning 2009 – Skolinspektionens erfarenheter och resultat 67Skolinspektionen (2010). Tillsyn och kvalitetsgranskning 2009 – Skolinspektionens erfarenheter och resultat Hur arbetar förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet stöd i är en kunskaps- översikt som beskriver studier om särskilda stödinsatser i grund- skolan. I rapporten tas upp att det presenterats nya avhandlingar inom området specialpedagogik som lett till mer kunskap på området. Då de flesta är kvalitativa innebär det att resultaten i stor utsträckning saknar generaliserbarhet. I samma rapport presenteras ett antal paradoxer. Den första paradoxen behandlar att erfar att elever som inte når målen ökar upplever lärare att behov av stöd ökar vilket också bekräftas av en longitudinell jämförelse som visar på just det. Den andra paradoxen visar att ju mer stöd som sätts in och ju tidigare detta sker desto sämre resultat. Paradoxen problematiseras vidare och det negativa sambandet tros hänga samman med att elever som getts särskilts stöd, har haft sämre förutsättningar än andra elever. Det kan i sin tur enligt innebära att stödet haft goda effekter, men att det trots insatserna inte har räckt. En tredje paradox visar på att användandet av åtgärdsprogram tenderar att snäva in förståelsen av elevers problematik, snarare än motsatsen. Myndigheten menar att den formen av bedömningar leder till att en rad centrala faktorer utesluts och därigenom leder till fel sorts stöd.68 I resultatet av kommunstudien har motsägelser i beskrivning av hur arbetet med utredningens målgrupp framträtt, till exempel så menar flera av de intervjuade att de tar emot elever till sin verksamhet som borde har varit föremål för en tidigare utredning, inom skolan eller med extern hjälp. Att behovet av utredning, inte har uppmärksammats har av mottagande pedagoger beskri- vits som förvånande. Däremot har det inte i intervjuer kommit fram att personalen själv har upplevt att de inte har upptäckt eller låtit bli att utreda elevers behov av stöd. I en Stortingsmelding beskrivs bland annat skillnader mellan sär- skilt stöd som ges i och . Det särskilda stödet i skolan som ges i ges utanför och i ordinarie klassrum, men i huvudsak i ordinarie skolor. Den statistik som refereras visar att det stöd som sätts in sätts in för sent vilket sågs som ett problem. 68 (2008). Särskilt stöd i En sammanställning av senare års forskning och utvärdering. Hur arbetar förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet samband med detta konstaterande görs en jämförelse med den finska skolan. I den norska skolan ges särskilt stöd som ökar i omfattning. Elever får del av mest särskilt stöd i 8–10 årskursen. I den finländska skolan såg fördelning av särskilt stöd annorlunda ut, de största stödinsatserna gavs när barnet var , för att minska successivt och tillslut avstanna och plana ut mellan 11 och 13 års ålder.69 4.2.6Förskolan och skolan som arbetsmiljö Enligt attitydundersökning visar mätningar att en majoritet av eleverna trivs mycket bra eller ganska bra med sitt skolarbete. Detta gäller elever i årskurs 4–6, årskurs 7–9 och gymnasieelever. Vid en jämförelse mellan mätningar från 200070, 2003, 2006 och 2009 framgår att elever som uppger att de trivs mycket bra eller ganska bra i skolan successivt har ökat, så även i mätningen . Detta gäller inte för elever i årskurs 7–9, där elever som trivs mycket bra eller ganska bra i skolan minskade , för att i mätningen 2006 återigen öka.71 Det finns också många barn och elever som inte upplever att de trivs bra med sitt skolarbete, eller i skolan som miljö. är ansvarig för tillsyn av att arbetsmiljö- lagstiftningen följs i och gymnasieskolan. Frågor om arbetsmiljö har i utredningens arbetet framför allt redovisats av elevorganisationerna som central för eleverna. I nya skollagen 5 kap. 3 § föreskrivs att: utbildningen ska utformas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero. är resultatet av 156 gruppintervjuer med sammanlagt 529 barn. Studien visar bland annat att trakasserier och kränkningar till störst del förekom- mer efter lektionstid. I de flesta fall sker trakasserier och 16 (2006–2007). og ingen sto igjen – Tidlig innsats for livslang læring. 70Mätning och jämförelse omfattar inte år 4–6. 71Skolverket(2010). Hur arbetar förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet kränkningar mellan barn och/eller elever. I ett fåtal fall har de intervjuade berättat om lärare som kränker elever. visar också att bakomliggande faktorer sällan är en ensam företeelse. De kan i stället förstås som komplexa maktrelationer med hänsyn till rådande normer. I rapporten beskrivs hur diskriminering, trakas- serier och kränkande behandling har koppling till de normer som finns i verksamheten. gör bedömningen att personal i verksamheterna skulle behöva tid för att diskutera och reflektera över värdegrundsfrågor samt skulle behöva göras medvetna om de normer som de själva bär på och därigenom reproducerar.72 Barn och elevombudet () bevakar de delar av skollagen som behandlar kränkande behandling. Enligt BEO har 9 av 10 granskade skolor brister i planer mot kränkande behandling. fick BEO in cirka 600 anmälningar om upplevd kränkande behandling. I de anmälda fallen anser anmälaren att det inte har gjorts tillräckligt för att hindra den kränkande behandlingen. BEO lyfter också fram att många kränkningar inte kommer till BEO: s kännedom. I 199 av fallen riktade BEO kritik mot skolans agerande. De flesta anmälningar, 528 stycken behandlade , 36 anmälningar avsåg gymnasieskolan och 20 avsåg förskolan.73 Flera elever känner sig exempelvis rädda i skolan en gång och flera av dem känner sig också rädda varje skoldag enligt attitydundersökning. Flera uppger också att någon gör dem illa en gång upp till varje dag.74 rapporter om barn och ungas användning av medier kan förstås som att Internetanvändningen generellt ökar och att yngre barn tar del av Internet . Svårigheterna med Internetanvändning genom exempelvis kränkningar, hot och övergrepp som sker över nätet behandlas bland annat i , och it 2009. Användning av Internet och mobiltelefoni kan förstås i sam- band med skolans arbetsmiljö då Internet och mobiltelefoner som medel inte känner de gränser som klassrummet och skolan har. 72Skolverket (2009). Diskriminerad, trakasserad, kränkt? Barns, elevers och studerandes uppfattningar om diskriminering och trakasserier. 73Skolinspektionen (2010). Anmälningsärenden gällande kränkande behandling 74Skolverket (2010). Bedömningar och slutsatser. 75Medierådet (2010). Småungar & Medier och Ungar & Medier. Hur arbetar förskola, skola och annan pedagogisk verksamhet är möjligt att de kränkningar som barn och elever upplever i skolan utökas till att även omfatta fritiden exempelvis genom användning av mobiltelefon och dator. Skolans och förskolans uppdrag att se och tolka tecknen, blir därför särskilt viktigt. 5Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? Samverkan är en fråga som stått på dagordningen under många decennier för verksamheter som arbetar med barn och ungdomar. Maj:t i ett cirkulär att sär- skilda samverkansorgan skulle bildas i kommunerna för att uppnå ett regelbundet samarbete.1 , , gav Social- styrelsen, och ut gemen- samma råd och anvisningar om ett intensifierat samarbete mellan socialtjänst, polis och skola.2 Under dessa år har god samverkan hunnit utvecklas inom en rad områden. Två exempel är familjecentraler och barnahus, vilka beskrivs i avsnitt 5.6. Många andra samverkansmodeller har prövats , men oftast i tillfällig projektform. Uppföljningar visar att till och med samverkansprojekt som ansetts framgångsrika inte har påverkat den ordinarie verksamheten i långsiktig riktning. Vidare har de överlevt endast en begränsad tid.3 En återkommande fråga som ställts har varit hur stabilare strukturer för samverkan ska kunna byggas upp. röstade riksdag igenom förslagen i proposi- tionen Stärkt skydd för barn i utsatta situationer m.m.4 Bland annat skärptes lagstiftningen om skyldigheten att samverka när barn och unga far illa eller riskerar att fara illa.5 fick 1Socialstyrelsen, Myndigheten för skolutveckling, (2007). Strategi för samverkan – barn och unga som far illa eller riskerar att fara illa. (reviderad upplaga), s. 3. 2002/03:53, som bygger på betänkande Barnmisshandel – Att förebygga och åtgärda (SOU 2001:72). 5Den infördes skyldigheten att samverka för skola och hälso- och sjukvård. Polisen och hade bestämmelser om samverkan. samverkansskyldigheten lagstiftades även för enskilt bedriven sjukvård, förskola, skola och skolbarnsomsorg. Det infördes även hän- visningar till anmälningsskyldigheten och uppgiftsskyldigheten i de lagar som reglerar verksamheter som regelbundet kommer i kontakt med barn. Hur samverkar förskola och skola med andra aktörer? i uppdrag att ta fram en nationell strategi för samverkan.6 Upp- draget skulle genomföras tillsammans med och dåvarande Myndigheten för skolutveckling. Det redovisades 2004 och publicerades i en reviderad upplaga år 2007.7 gav regeringen i uppdrag till Myndigheten för skol- utveckling att fördela medel om till pilot- projekt och lokalt utvecklingsarbete för att få till stånd en utökad samverkan mellan skola, polis, socialtjänst samt barn- och ung- domspsykiatri.8 En tredjedel av kommuner fick bidrag inom ramen för den nationella satsningen.