sou · GYB379 · 2010-11-03 00:00:00 — Dessutom kan barnets självuppfattning påverkas negativt av negativa relationer med betydelsefulla vuxna, eftersom barnet internaliserar den andres skattning av hans förmågor och egenskaper. Ett barn som har en konfliktfylld relation med sin lärare kan utveckla en negativ självbild. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Resultaten visade att barn med externaliserande beteenden är i riskzon i skolan: de riskerar att utveckla konfliktfyllda relationer med lärarna, vilket i sin tur ytterligare kan förvärra deras sociala anpassning i skolan. Barn med internaliserande symptom riskerade att ha relationer med lärare av något sämre kvalitet, men deras skolanpassning verkade inte påverkas lika starkt. Författarnas slutsatser är att det är angeläget att minska konflikter och fientlighet mellan lärare och elever. Elever med externaliserande problem kan på olika planer och även på lång sikt påverkas negativt av dessa konflikter. Studien är intressant av olika anledningar: dels speglar den svenska skolförhållanden och dels kan den genom sin design ge en uppfattning av förekomsten av externaliserande/internaliserande problem hos svenska barn som börjar skolan. Enligt resultaten från denna studie, uppfyllde av de undersökta barnen kriterierna för externaliserande problem och av dessa var tre fjärdedelar pojkar. Bland barnen med internaliserande problem var flickor i majoritet och utgjorde av gruppen. Stipek & (2008) genomförde en longitudinell studie som undersökte den negativa associationen mellan aggressivitet och skolresultat och den medierande effekt av konfliktfyllda relationer med lärare och av det mindre engagemang i skolarbetet som uppstår som en konsekvens av dessa konflikter. Gruppen som deltog bestod av 402 barn från familjer med låg inkomst som följdes från förskola till åk 5. Genusskillnader hypotiserades eftersom många tidigare studier har visat att flickor visar mer pro-socialt beteende, mindre anti-socialt beteende och färre konflikter med sina lärare. Studien testade olika alternativa och komplementära modeller av samband mellan studiens variabler och fann stöd för hypotesen om att konflikter med lärare och lägre engagemang i skolarbetet kan leda till sämre skolresultat för aggressiva elever. Det fanns också stöd för det motsatta förhållandet, det vill säga hypotesen att problem med skolarbetet kan orsaka aggressiva reaktioner. Resultaten stödjer också hypotesen om ömsesidiga relationer mellan konflikter med lärare och aggressivt beteende: barnets aggressivitet kan orsaka konflikter med lärare, som i sin tur förvärrar barnets aggressiva beteende. Det är därmed viktigt att hjälpa lärare att undvika konfliktfyllda relationer med aggressiva elever. Författarna erkänner att detta kan vara svårt, givet att lärarens beteende delvis är ett svar på barnets beteende, men understryker att det är viktigt att utveckla en god relation vid sidan att de negativa situationerna, till exempel genom att upp- Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt märksamma positiva beteenden, hitta tillfällen för positiva samtal och fortsätta att förmedla positiva förväntningar. Brendgen et al. (2007) undersökte i en longitudinell studie från förskola till ungt vuxenliv betydelsen av att ha blivit utsatt för verbala trakasserier av sin lärare. Verbala trakasserier definieras som en form av psykisk misshandel som förekommer när läraren förlöjligar, retar, använder med nedsättande namn, gör negativa jämförelser och prognoser om framtiden, behandlar som en syndabock, säger sarkastiska saker, osv. Tidigare studier visar att gruppen av elever som drabbas är liten (2 –), men förekomsten ökar om man inkluderar andra beteenden (ignorering, kritik av förmågor och egenskaper) till av eleverna. Författarna hypotiserar negativa konsekvenser av dessa erfarenheter både när det gäller skolresultat och känslomässiga områden. Flera pojkar än flickor drabbades av dessa behandlingar, men denna erfarenhet verkade påverka flickorna mer negativt än pojkar. Författarnas resonemang är att det kan bli svårare för en flicka att skydda sig känslomässigt mot den negativa behandlingen i och med att det är mer sällsynt att flickor drabbas. Pojkar är oftast inte ensamma att drabbas och skulle därmed lättare kunna skylla den negativa behandlingen på externa faktorer, vilket skulle utgöra ett skydd för deras självbild. Reddy, & Mulhall (2003) har undersökt en annan aspekt av lärarrelationerna, det vill säga elevernas upplevelse av stöd och uppmuntran från deras lärare och dettas samband med elevernas skoltrivsel och förändringar i självuppfattning och depressiva symptom. De följde en grupp av 2 585 elever från åk 6 till åk 8. Det upplevda stödet från lärarna kan underlätta elevernas anpassning till kraven som ställs i skolan . Flera studier visar att elevernas motivation och välbefinnande minskar medan depressiva symptom och oro ökar. Dessa trender är inte oundvikliga, tvärtom finns det flera skyddande faktorer som skulle kunna motverka de risker som uppstår för ungdomarna i de tidiga tonåren. Varma och accepterande relationer med vuxna i skolan kan vara en sådan skyddande faktor. Den positiva effekten kan vara särskilt viktig för flickor, vilka tenderar att uppge högre nivåer av depressiva symptom och lägre självuppfattning i denna ålder. Resultaten visar att det finns skillnader i nivå av initialt upplevt stöd (högre för flickor) och nivå av självuppfattning (lägre för flickor). Inga skillnader mellan pojkar och flickor visades i nivå Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt av depression initialt, men det uppstod skillnader i förändringen . Över tid ökade nivåerna av depressiva symptom, medan självuppfattningen blev lägre och stöd från lärare minskade. Analysen av olika trajektorier visade att eleverna som upplevde ett ökat stöd från lärare utvecklade en mer positiv självuppfattning och förekomsten av deras depressiva symptom minskade. Denna studie fann mer likheter än skillnader mellan pojkar och flickor i deras reaktioner på upplevelsen av att få stöd och uppmuntran från lärare, även om den påvisade skillnader i de initiala nivåerna av självuppfattning och upplevelse av stöd. Författarnas slutsats var att upplevelsen av lärarstöd kan ge skydd mot den ökade särbarheten som kan finnas för ungdomarna i tonårsperioden och att det är viktigt att uppmärksamma och stödja goda relationella processer i skolans miljö. Undheim & (2005) undersökte i en longitudinell studie med en representativ grupp av tonåringar i olika faktorer på skolnivå (lärarstöd, stress, klimat, betyg) och deras samband med depressiva symptom. Utgångspunkten är att olika former av socialt stöd kan minska sårbarheten mot stress och förekomsten av depressiva symptom, och i synnerhet ville man undersöka betydelsen av stöd från lärare. Studien visade att faktorer på skolnivå är relaterade till välbefinnande och hälsa. Upplevelsen av lärarstöd hade det starkare sambandet med nivån av depressiva symptom både och . Det fanns dock delvis olika mönster för flickor och pojkar: skolstress, välbefinnande i klassen, lärarstöd och familjeförhållanden var relaterade till psykologiska symptom för flickor medan skolstress, välbefinnande i klassen och betyg var relaterade för pojkar. Murberg och Bru (2008) undersökte i en grupp av 198 elever på gymnasienivå effekten av socialt stöd från lärare och klasskamrater för att skydda eleverna mot utvecklingen av depressiva symptom. Depressiva symptom är vanligt förekommande , förekomsten uppges vara mellan 8–av tonårspopulationen. Eftersom depression kan leda till betydande anpassningsproblem (skolsvårigheter, underprestation, missbruk) är det viktigt att identifiera skyddande faktorer som kan hejda utvecklingen av depressiva symptom. Stress som orsakas av skolarbete kan påverka attityder, självuppfattning, känslan av kontroll och kompetens och kan vara en föregångare till depression. Relationerna som eleverna har i skolan med kamrater och lärare kan också vara en källa till stöd och skydda mot utvecklingen av emotionella problem. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt mellan pojkar och flickor har rapporterats i förekomsten av depression och i tillgången till sociala nätverk i skolan, analyserar författarna hur elevernas kön påverkar dessa samband. Resultaten visar att symptom på depression i ett senare skede, kunde relateras till tidigare nivåer av depression, medan den tidigare upplevelsen av lärarstöd relaterade till lägre nivåer av depression. Flickor uppgav i högre utsträckning depressiva symptom än pojkar. Det fanns även stöd för teorin att lärarens stöd kunde hjälpa eleverna att stå emot tidigare negativa upplevelser. Sammanfattning och slutsatser av studierna om lärarrelationer En studie undersökte effekter av stöd på skolresultat – och fann inte stora skillnader mellan pojkar och flickor – medan de flesta andra behandlade samband mellan relationer och psykiska symptom och självuppfattning. Här rapporterades flera skillnader. Studierna speglar flera skolsystem, och även skandinaviska och svenska förhållanden belyses. Studierna som har presenterats i detta avsnitt undersöker betydelsen för eleverna av relationer av god kvalitet mellan lärare och elever. Relationerna verkar vara betydelsefulla för elever i olika åldrar, både i förskola och på gymnasienivå. Relationer karakteriserade av konflikter och beroende i förskola och i början av skolan kan få negativa konsekvenser för eleverna, både när det gäller emotionella aspekter och skolresultat. Dessa negativa processer verkar drabba i synnerhet barn som uppvisar externaliserande symptom, vilka oftare är pojkar. Dessa elever riskerar att bli underpresterande som en följd av dessa negativa sampelsituationer och av deras inflytande på deras självbild och engagemang i skolan. Relationer med låga nivåer av konflikter och beroende verkar gynnsamma för pojkar, medan flickor verkade gynnas av relationer med lärare karakteriserade av närhet. Elever i tonåren verkar också påverkas positivt av stödjande relationer med sina lärare, som i viss mån verkar motverka utvecklingen av depressiva symptom. I denna fas verkar flickor vara mer i riskzon för att utveckla depressiva symptom och för dem kan relationerna med lärarna vara av särskilt vikt. En studie (Brendgen) visade också att ha blivit utsatt för en typ av konflikter med lärare (verbala trakasserier) kunde knytas till negativa utfall senare i livet. Studien kunde inte bevisa att konflikten i sig orsakade det senare utfallet, men formulerade hypotesen att konsekvenserna för en flicka som drabbas av lärarens negativa behandling kan vara allvarligare och Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt svårare att värja sig emot, eftersom flickorna mer sällan verkar vara föremål för dessa behandlingar och en flicka som blir trakasserad av läraren kan av omgivningen upplevas sticka ut på ett än mer negativt sätt än om det hade varit en pojke. Lärarnas bemötande av eleverna i förskolan och vid skolstart med tillkomsten av relationer av hög kvalitet verkar vara extremt viktigt för elevernas skolresultat, självkänsla, psykisk hälsa och framtida utbildning. Eleverna är små och har inte så stora möjlighet att göra motstånd mot negativa erfarenheter. Detta gör dem särskilt sårbara och utsatta för omgivningens negativa reaktioner. De barn som riskerar att drabbas i detta fall, barn som har konflikter med lärare, barn med externaliserande beteende, är i större utsträckning pojkar. Tabell 1 Sammanställning av studierna om relationer med lärare Brendgen, M., , W. M., Verbala trakasserier var negativt Wanner, B., Vitaro, F. & Tremblay, erfarenheten av att bli utsatt för relaterade till den upplevda (2007). Verbal Abuse by the verbala trakasserier i skolan och kompetensen och detta i större Teacher During Childhood and utsträckning för flickor. Academic, Behavioral, and senare och i vuxenlivet. psychology, [Ref ID 29902]. Hamre, B.K. & Pianta, R. (2001). teacher-child relationships and the trajectory of children's school outcomes through eighth grade. Child development, [Ref ID 5106]. & , A. (2004). Elementary school children with behavior problems: Teacher-child relations and self-perception. A prospective study. Merrill-Palmer Quarterly, [Ref ID 2335] Murberg, T. & Bru, E. (2008). The relationships between negative life events, perceived support in the school environment and depressive symptoms among Norwegian senior high school students: a prospective study. Social Psychology of Education [Ref ID 36028]. Undersöka de långsiktiga följderna av relationerna med läraren . Undersöka relationer med lärare hos barn med externaliserande och internaliserande problem och konsekvenserna på självuppfattning. Undersöka samband mellan social support från lärare och klasskamrater och den senare förekomsten av depressiva symptom. Problematiska relationer i förskola, framför allt i form av beroende och konflikter var relaterade till problem med beteende och skolresultat, detta särskilt för pojkar. Barn med externaliserande problem riskerar att utveckla relationer präglade av konflikter med lärare, vilket påverkar deras självuppfattning negativt. Depressiva symptom hade ett samband med tidigare nivåer av depression och till genus, och var negativt relaterade till upplevelsen av lärarsupport. SOU 2010:79 Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt Reddy, R., , J. Undersöka påverkan av den upp- Depression ökade och självupp- (2003). levda stöd från lärare på elevernas fattning minskade under denna teacher support on student självuppfattning och symptom av adjustment in the middle school depression hos elever i åk 6 till högre lärarstöd relateras till years: A latent growth curve minskade depression och ökade självuppfattning för både pojkar pathology,[Ref ID 2533]. Stipek, D. & , S. (2008). Undersöka den negativa ass- Effects of aggression on ach- och skolresultat mediteras delvis ievement: Does conflict with the och skolresultat genom att testa av de konfliktfyllda relationer teacher make it worse? medierade faktorer: relationer med som aggressiva barn riskerar att development, [Ref ID 8442]. lärare och skolengagemang. utveckla med sina lärare. innebär att pojkar är mer i risk- zon än flickor för att bli under- presterande i skolan. Undheim, A.M. & , A. (2005). School Factors and the Emergence of Depressive Symptoms among . European Child & Adolescent Psychiatry, [Ref ID 25990]. Undersöka betydelsen av skolfaktorer för uppkomsten av depressiva symptom. Skolfaktorer (lärarstöd, trivsel i klassen, betyg) är relaterade till depressiva symptom, delvis olika mönster för pojkar och flickor. 4.4Kamratrelationer för pojkar och flickor i skolan De sociala relationer i skolan behandlas i studier som undersöker riskfaktorer och skyddsfaktorer. Flera studier tar upp problemet med kamratmobbning i skolan och vilka konsekvenser det får om man är ett offer för sådan påverkan (victimization). En annan typ av undersökningar studerar betydelsen av kvantitet och kvalitet av sociala relationer med kamrater för elevernas psykiska hälsa. Positiva faktorer såsom självkänsla och betydelsen av omgivningsfaktorer på klass- och skolnivå behandlas också i några av dessa studier. (2003) följde över 600 elever i 10 mellanstadieskolor i från årskurs 4 till 7. Syftet var att undersöka om mobbning av kamrater i skolan är stabil ; hur mobbning är relaterat till sociala och akademiska färdigheter; hur mobbning Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt påverkar skolanpassning; om internaliserande och externaliserande beteenden predicerar mobbning och; om god självkänsla och positiva kamratrelationer skyddar mot mobbning; och om det fanns några skillnader i dessa avseenden mellan pojkar och flickor. Resultaten visade signifikant stabilitet för både pojkar och flickor. Störande beteende och upplevd mobbning predicerade utsatthet på både kort och lång sikt. Mobbningsoffer visade således mer störande beteende, ensamhet och upplevd aggression. Mobbade flickor var mer deprimerade och ensamma än pojkarna och de hade också låg självkänsla då det gällde studier. För både pojkar och flickor var störande beteende en riskfaktor medan skolframgång och sociabilitet var skyddsfaktorer på lång sikt. Negativa kortsiktiga konsekvenser av mobbning i tidiga tonåren föreföll dock mer destruktiva för flickor än för pojkar. Tidiga riskfaktorer var likartade för pojkar och flickor med både en internaliserande (ensamhet, depression) och en externaliserande (störande, anti-socialt beteende) komponent. För båda dessa finns också interaktionseffekter så att negativt beteende framkallar mobbning som i sin tur förstärker det icke önskvärda beteendet. En slutsats som författarna drar är således att intervention måste vara inriktad på kamratsystemet och grupprocesser snarare än förändring av enskilda individer. I en annan studie av Nishina, Juvonen, Witkow (2005) testades två modeller för hur sambandet ser ut mellan kamratmobbning och psykosociala problem, fysiska symptom och skolprestationer. I den första modellen förutsätts att kamratmobbning påverkar psykosociala problem och fysiska symptom som i sin tur får konsekvenser för skolprestation. I den andra modellen är hypotesen att psykosociala och fysiska problem leder till mobbning som påverkar skolprestation. Båda modellerna ger en god anpassning och detta tyder på att det finns ett samspel mellan dessa faktorer som påverkar varandra ömsesidigt. Studien är baserad på ett amerikanskt stickprov av blandade etniska grupper som följdes från höstterminen till vårterminen i årskurs 6. Samspelet förefaller likartat för pojkar och flickor, dock rapporterade flickor mer ängslighet och pojkar mer mobbningsincidenter. Ovan nämnda studier baseras på skattningsdata medan Snyder, Brooker, , Snyder, Schrepferman, & Stoolmiller (2003) använde sig även av observationsdata. Barnen gick i kindergarten och i första klass. De följdes och observerades under raster. Verbal och fysisk mobbning registrerades liksom vilka barn som Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt framstod som mobbningsoffer. Dessa uppgifter insamlades och samband med lärar-, föräldra- och självskattningar studerades. Högre förekomst och nivå av mobbning hypotiserades bland pojkar som antas tendera att vara mer aggressiva och orienterade mot att hävda sig, att vara mer impulsiva och ha lättare att bli irriterade. Deltagare var 266 amerikanska barn i ett låginkomstområde. Pojkar var mer utsatta för fysiska och verbala trakasserier. Resultaten visade hög andel kamratmobbning redan i kindergarten och för vissa barn kvarstod detta mönster i första klass. Pojkar visade högre nivåer, större variation och större ökningar i mobbningsbeteende vid början i kindergarten. Att bli mobbad var relaterad till en efterföljande ökning av antisocialt beteende för pojkar. Att bli mobbad var relaterad till en efterföljande ökning av depressiva symptom för flickor. Flickor som hade anti-socialt beteende och depressiva symptom tenderade också att bli föremål för mobbning . Studien fann flera signifikanta skillnader mellan pojkar och flickor. När det gäller anti-socialt beteende var det för pojkar starkt relaterat till utsatthet till mobbning både kortsiktigt och långsiktigt. Pojkar som ofta visade anti-socialt beteende i skolan blev inte mobbade. Aggressivt beteende kan för pojkar därmed ha en viss funktion. Den kortsiktiga effekten har ett pris i det långa loppet, eftersom anti-socialt beteende för pojkar sedan var mer relaterat till utsatthet till mobbning i kausala onda cirklar av stigande problem. Flickor som visade anti-socialt beteende hade större risk att bli mobbade, en effekt som var den motsatta än den som fanns hos pojkar med anti-socialt beteende. Flickornas tuffa och aggressiva beteende kan uppfattas av kamraterna som mer genusdiskordant och kunde därför generera en negativ reaktion. När det gäller depressiva symptom, fanns det ett reciprokt samband mellan depression och att bli mobbad för pojkar. Pojkar som var ledsna, som drog sig undan och var blyga blev mer och mer utsatta för verbala och fysiska aggressioner från kamrater. Pågående mobbning förvärrade pojkarnas oro, ledsenhet och stress. Även för flickor fanns ett samband mellan kontinuerlig mobbning och depression. Flickor som inte kunde etablera snabbt stödjande relationer med kamrater var i riskzon för kontinuerliga reaktioner av ostracism och utstötning. Att bli utsatt för kontinuerlig mobbning är något som verkar inträffa i början av skolan och detta blir tydligt för både lärare och familjer. Genusskillnader finns och verkar multivariata. Den ömsesidiga interaktionen av deficit i kompetenser, aggressivt beteende, och Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt relationsproblem kan leda snabbt till stora problem för flickor. Pojkarnas kontinuerliga utsatthet till mobbning verkar leda till en ökning av antisocialt beteende. En möjlig tolkning av dessa skillnader är att flickor blir bestraffade med mobbning av kamratgruppen när de visar aggressivitet, och att detta skulle kunna vara en process som påbörjar divergenser mellan genus när det gäller externaliserande och internaliserande beteende. Dhami, , Leadbeater & (2005) har undersökt kamratmobbning i relation till skolans sociala struktur. Syftet var att se om genus interagerade med kontextuella faktorer i skolan (fattigdomsnivå) och individuella skillnader vid skolstart och om detta kunde predicera fysisk och psykisk mobbning av kamrater. Studien bygger på ett urval av drygt 400 elever i kanadensiska skolor. Lärar- och elevskattningar insamlades liksom skoluppgifter om hur många elever som behöver ekonomiskt understöd. Resultaten visade att skolans sociala struktur hade ett starkare samband med mobbning för flickor än för pojkar. I skolor där eleverna hade bättre ekonomiska förutsättningar utsattes flickor i mindre utsträckning för mobbning. I skolor med hög fattigdom löpte flickor större risk att mobbas. Individuella faktorer bidrog också till större risk för fysisk mobbning. Flickor med beteendeproblem och pojkar med bristande social kompetens var särskilt utsatta. Sammantaget visar den forskning som presenterats här att mobbningsoffer löper större risk att få både psykiska och fysiska hälsoproblem liksom att misslyckas i skolan. Det förefaller också som om det finns skillnader mellan pojkar och flickor i dessa avseenden. Flickor verkar drabbas hårdare på kort sikt av problem med kamrater, medan pojkar som verkar försvara sig med aggressivt beteende riskerar att fastna i onda cirklar av stigande kamratproblem och anti-socialt beteende. I en studie av , Ladd & Dinell (2007) var syftet att se om depressiva symptom i barndomen bidrar till färre och sämre vänskapsrelationer och om detta skiljer sig åt för pojkar och flickor. Deltagare var 382 elever i olika områden i som följdes från tredje till sjätte klass. Uppgifter insamlades från föräldrar, lärare, Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt kamrater och eleverna själva. Föräldrarna skattade depressiva symptom i varje årskurs. Antal ömsesidiga kamratval insamlades och eleverna själva skattade kvaliteten på dessa vänskapsrelationer. De fick också ange upplevd popularitet bland kamrater i tredje och sjätte klass. Lärare skattade utagerande symptom i tredje och sjätte klass. Resultaten visade att flickor har fler ömsesidiga vänner och högre kvalitet på vänskapsrelationer. Depressiva symptom korrelerade negativt med antal ömsesidiga relationer och upplevd popularitet för både flickor och pojkar. För de senare var dock symptomen inte korrelerade med kvalitet i relationer. En analys visade att depressiva symptom i åk 3 var negativt relaterade till ömsesidiga vänskapsrelationer för flickor men inte för pojkar.