sou · GXB315 · 2010-01-01 00:00:00 — Förordning (1990:573) om stöd till vissa icke-statliga kulturlokaler Förordning (1993:528) om statliga myndigheters lokalförsörjning, Förordning (1998:200) om statliga utställningsgarantier. Förordning (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag Förordning (2003:884) med instruktion för Förordning (2007:1184) med instruktion för . Kapitalförsörjningsförordningen (1996:1188) Kommittéförordningen (1998:1474) Lag om statsbudgeten (1996:1059) Lagen om namn och bild i reklam (1978:800) Lagen om upphovsrätt till litterära och konstnärliga verk (1960:729) Personuppgiftslagen (1998:204) Sametingslagen (1992:1433) SOU 1922:11–12 Betänkande med förslag till lag angående kulturminnesvård samt organisation av kulturminnesvården SOU 1956:13 Konstbildning i : förslag till åtgärder för att främja svensk estetisk fostran, avgivet av konstutredning SOU 1973:5 Museerna. Betänkande av musei- och utställ- SOU 1994:51 Minne och bildning. Museernas uppdrag och organisation. SOU 1995:84 Kulturpolitikens inriktning. SOU 2002:78 Arkiv för alla – nu och , betänkande av SOU 2006:68 Klenoder i tiden – En utredning om samlingar kring scen och musik. SOU 2007:75 Att styra staten – regeringens styrning av sin förvaltning. SOU 2007:98 Karriär för kvalitet, betänkande av SOU 2008:59 Föreningsfostran och tävlingsfostran – en utvärdering av statens stöd till idrotten, betänkande av SOU 2008:118 Styra och ställa – förslag till en effektivare statsförvaltning, slutbetänkande års SOU 2008:124 En framtida spelreglering, slutbetänkande av ABM-utvikling 2003:5, i vellinga. i dokumentasjon av museumsgjenstander ABM-utvikling 2006:34, Ut av mörkerommet, forvaltning av kulturhistorisk fotografi i ABM-utvikling 2008:44, Standard for fotokatalogisering ABM-utvikling 2008:45, På rett hylle med åndsverkloven ABM-utvikling 2008:48, Standard for gjenstandskatalogisering ABM-utvikling 2008:51, Viktig og vakkert. Collections Trust 2008, Passionate about Collections () 2000, Sektorsforskningen inom kulturområdet, slutrapport (red ) university RCMG 2004 resp 2007, Inspiration, Identity, Learning – The value of museums. Evaluation of the DCMS/DfES Strategic Commissioning 1–2 university RCMG 2005, What did you learn at the museum today? Evaluation of the outcomes and impact of learning through the implementation of the Education Programme Delivery Plan across nine Regional Hubs 2007, Utvärderingsmodell för museer/Museoiden arviointimalli 1998, Teknisk magasinsinventering 1994– 1998 (red ) 1999, Tidens tand, förebyggande konservering, magasinshandboken (red ) 2001, Tidens Källa. Plan för det fortsatta arbetet med centralmuseernas samlingar och magasin 2006, Konservering av föremål och inventarier – resursbehov och samordning (red ) , och 2008, Kulturarvsbrott (red och ) Riksutställningar, och 2006, Får jag lov? Samtal om praktisk upphovsrätt 1981:2, Dokumentera! museernas dokumentation av föremål och bilder 1986:3, Museiförslag, överväganden och förslag angående de centrala museernas uppgifter och ansvar för landets museiväsende 1999, Upptäckarglädje! Om museipedagogik 2001, En strategi för museisäkerhet 2007:6, Access. Delutvärdering av sysselsättningsåtgärder inom kulturområdet 2008:4, Kulturen i siffror. Museer och konsthallar 2007 Statskontoret 1999:26, SESAM – öppnade museisamlingarna? Svenska ICOM 2005, – Etiska regler 2005, Collections for the Future, report of a Inquiry 2007, Making Collections Effective 2008, Disposal toolkit, guidelines for museums En särskild utredare skall se över vissa frågor inom museisektorn. Utredaren skall vara en koordinator för museisektorn som, i dialog med berörda parter, prövar olika former för ökad samverkan av exempelvis administration, föremålshantering och sektorsforskning. Syftet är att frigöra resurser för museernas kärnverksamhet och att bidra till ytterligare högkvalitativ verksamhet. Uppdraget omfattar främst det statliga och statsunderstödda museiväsendet inom ansvarsområde, men även övriga statligt finansierade museer och museiväsendet i dess helhet om synergieffekter kan uppnås för hela sektorn. Uppdraget skall redovisas . Regeringen aviserade i budgetpropositionen (prop. 2006/07:1, utg.omr. 17, bet. 2006/07:KrU1, rskr.2006/07:37) att en nationell koordinator för museiområdet skall tillsättas. Som skäl angavs att uttalade behov inom museiområdet i vissa delar skulle kunna tillgodoses genom större samverkan mellan museerna. Årsredovisningar och budgetunderlag har visat på en ambition från museerna att kunna möta det ökade intresse som märkts hos allmänheten men också pekat på problem, bl.a. när det gäller verksamheternas ekonomiska situation. Regeringen har i budgetpropositionen också aviserat en kommande kulturpolitisk översyn. Vid denna översyn skall det bl.a. prövas hur de nuvarande kulturpolitiska prioriteringarna och strukturerna förhåller sig till dagens samhälle. Beskrivning av museisektorn i () har definierat ett museum som en institution som genom förvärv och bevarande, forskning och dokumentation, förmedling och undervisning skall främja förståelsen av det kulturella arvet och fördjupa kunskaperna om samhällets framväxt och dess situation . Samlingar och verksamhet skall vara garanterade ett framtida bestånd. , som har i uppdrag att föra statistik över verksamheten vid museer och konsthallar, beräknade i den senaste redovisningen (Kulturen i siffror, 2006/4) att det finns sammanlagt 228 museer och konsthallar. Dessa museer och konsthallar uppfyller kriterier om anställd yrkesutbildad personal och att personalens sammanlagda arbete skall uppgå till minst ett årsverke utfört . Samma källa anger att det därtill finns omkring 2000 arbetslivsmuseer och hembygdsgårdar. Därutöver finns det ett antal förbandsmuseer och liknande inom försvarsmakten. Museerna kan i huvudsak delas in i centrala museer, regionala museer, kommunala museer och övriga museer. Det finns inte någon generell, övergripande författningsreglering av museerna och deras verksamhet. Inte heller finns det någon myndighet som har ett övergripande ansvar för museisektorn. sorterar de statsunderstödda museerna organisatoriskt under , bortsett från de museer som finns inom universitet och högskolor, museer inom statliga verk och bolag samt de kungliga slottssamlingarna. I kulturbudgeten (utgiftsområde 17) fördelades totalt till musei- och utställningssektorn. Inom museisektorn finns en rad samarbeten i olika former. Flertalet av de nätverk för samarbete inom sektorn är baserade på egna initiativ och drivs helt av de berörda institutionerna. Däribland kan nämnas de olika samarbetsråden (centralmuseernas, länsmuseernas, kommunala museers, arbetslivsmuseernas m.fl.) och . För internationell samverkan är den svenska nationella () en betydande aktör. Myndigheter och institutioner med övergripande ansvar och uppgifter Flera myndigheter och institutioner har för museisektorn viktiga uppgifter. Vissa verksamheter kan sägas överlappa varandra, som och Stiftelsen i på bevarandeområdet. För de regionala museerna är ansvaret för fördelningen av bidrag delat mellan två myndigheter, medan huvudmannaskapet finns hos respektive region. Ingen myndighet har ett helhetsansvar för sektorn, till skillnad från vissa andra delvis jämförbara sektorer. och har vissa övergripande uppgifter för museisektorn, bl.a. genom bidragsfördelningen till regionala museer. och har också regeringens uppdrag att bevaka och informera om EU:s politik och verksamhet inom kultur- och kulturarvsområdena. Tillsammans bildar dessa myndigheter EU:s kontaktkontor för kultur i (Kulturkontakt ). Även Riksutställningar har en särskild ställning eftersom myndigheten har till uppgift att bidra till museisektorn bl.a. med erfarenheter och kunskap kring utställningsverksamhet och att arbeta för utveckling av utställningsmediet. har inom arkivområdet ett närbesläktat uppdrag med museerna vad gäller bevarande av kulturarv. skall tillhandahålla vissa museitjänster (). har för ändamålet lokaler som hyrs ut till olika museer och andra kulturarvsinstitutioner för bl.a. föremålsarkivering. Ett centrum för samordning av gemensamma frågor inom arkiv-, biblioteks-, och museisektorn, ABM-centrum, bildades av Kungl. , , , , , , Statens ljud- och bildarkiv och med sekretariat vid Kungl. ABM-centrum är ett projekt som pågår t.o.m. . ABM-centrum har särskilt verkat för att stimulera utvecklingen av digitalisering, dvs. överföring av objekt ur samlingar till digital form för såväl forskningens som utbildningens behov. Stiftelsen i är en statsunderstödd stiftelse som bedriver vård och konservering av museiföremål, böcker och arkivalier. Stiftelsen erbjuder bl.a. de nationella kulturarvsinstitutionerna tjänster inom vård, konservering och digitalisering. Centrala museer och ansvarsmuseer Av 14 centrala museer är tio statliga myndigheter och fyra stiftelser. Myndigheterna, som tillsammans driver 21 museer, är , med , , Statens museer för världskultur, Livrustkammaren och med Stiftelsen , Statens maritima museer, , Statens musiksamlingar, och . Verksamheten vid , , och Arbetets museum bedrivs av stiftelser. Av de centrala museerna har vissa rollen som ansvarsmuseum. Ansvarsmuseirollen är reglerad i myndighetsinstruktionen eller stiftelsestadgar och innebär i huvudsak att institutionen skall verka för samordning av museiväsendet inom ämnesområdet och bistå annan museiverksamhet på lokal och regional nivå. I detta ingår också att verka för en utveckling av kontakterna mellan museiväsendet och omvärlden. Ansvarsmuseer är , , , , med och Statens museer för världskultur. har haft regeringens uppdrag att i samråd med ansvarsmuseerna utvärdera den nuvarande ansvarsmuseirollen och lämna förslag på hur ansvarsmuseirollen skulle kunna utvecklas. Därutöver har rådet haft i uppdrag att pröva förutsättningarna för att göra Àjtte svenskt fjäll- och samemuseum till ett ansvarsmuseum. slutredovisade sitt uppdrag (Ku2007/197, 792/Kr). Förslagen bereds nu inom . I vart och ett av de 21 länen finns minst ett regionalt museum som får statsbidrag. Huvudman för ett regionalt museum är vanligen eller regionen eller en kommun. De flesta regionala museer drivs i stiftelseform. I många kommuner finns museer där kommunen är huvudman (kommunala museer). Något statsbidrag utgår inte till dessa, annat än i form av enstaka projektmedel. Det finns ett stort antal museer i landet som bedrivs i olika former och med olika förutsättningar. Dessa får inte något statligt stöd annat än i form av enstaka projektmedel. Via statsbudgeten fördelas dock ca till ett antal, särskilt angivna museer, däribland , , , och . Statsbidrag fördelas också via till arbetslivsmuseer. uppgår bidraget till . För dessa medel inkom nära 400 ansökningar om bidrag, vilket ger en fingervisning om antalet arbetslivsmuseer. En särskild utredare skall se över vissa frågor inom museisektorn. Utredaren skall vara en koordinator för museisektorn som, i dialog med berörda parter, prövar olika former för ökad samverkan mellan museerna. Syftet är att frigöra resurser för museernas kärnverksamhet och att bidra till ytterligare högkvalitativ verksamhet. Den huvudsakliga uppgiften för koordinatorn är att pröva olika former för ökad samverkan. Det kan exempelvis gälla samverkan kring administration, juridiska frågor, vidareutbildning, sponsring, sektorsforskning, depositionsverksamhet och bevarandefrågor. Koordinatorn skall även föreslå hur ökad samverkan och eventuella stödfunktioner inom museiområdet lämpligast kan åstadkommas och organiseras efter det att koordinatorn avslutat sitt uppdrag. Uppdraget omfattar främst det statliga och statsunderstödda museiväsendet inom ansvarsområde, samt övriga statligt finansierade museer och museiväsendet i sin helhet om synergieffekter kan uppnås för hela sektorn. Koordinatorn skall förutom med berörda museer samråda även med andra berörda parter, såsom , , Riksutställningar, delar av högskolesektorn och Ekonomi- Koordinatorn bör även inhämta internationella erfarenheter på området. arrangerar ett rundabordssamtal, om samverkan inom museisektorn och uppdraget som museikoordinator. Representanter för alla delar av museisektorn skall medverka. Diskussionerna kommer att dokumenteras. Detta material skall vara ett underlag för museikoordinatorn i dennes uppdrag. I den kulturpolitiska översynen som aviserats i budgetpropositionen kommer även museisektorn att ingå. Museikoordinatorn skall bistå utredningen i arbetet med de fördjupningar som behövs när det gäller museerna. Regeringen avser att återkomma till detta i direktiven till den kommittén. Regeringen har beslutat om kommittédirektiv för en översyn av den statliga förvaltningens uppgifter och organisation (dir 2006:123). Det uppdraget syftar bl.a. till att få till stånd en tydligare statlig förvaltningsstruktur som underlättar samverkan mellan statliga myndigheter samt klargöra vad som bör vara statliga åtaganden i form av myndighetsuppgifter. Koordinatorn skall samråda med denna kommitté. Utredaren skall hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle att framföra synpunkter. Koordinatorn skall beräkna de ekonomiska konsekvenserna av de förslag som läggs fram. Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar för det allmänna skall koordinatorn föreslå hur dessa skall finansieras. I dessa förslag kan även ingå hur eventuell medfinansiering kan ske av berörda samverkande aktörer. Utgångspunkten skall vara oförändrade kostnadsramar. Förslagens verksamhetsmässiga och personella konsekvenser skall anges. Koordinatorn skall lämna en första redogörelse av uppdraget till regeringen . skall museikoordinatorn till regeringen redovisa uppdraget i dess helhet. Därefter kommer regeringen att göra en bedömning att göras av ett eventuellt fortsatt behov av en koordinatorsfunktion. Tilläggsdirektiv till Koordinator för museisek- torn (Ku 2007:02) Med stöd av regeringens bemyndigande har chefen för tillkallat en särskild utredare med uppdrag att vara en koordinator för museisektorn (dir. 2007:22). Utredaren ska i dialog med berörda parter pröva olika former för ökad samverkan av exempelvis administration, föremålshantering och sektorsforskning. Syftet är att frigöra resurser för museernas kärnverksamhet och att bidra till ytterligare högkvalitativ verksamhet. Uppdraget omfattar främst det statliga och statsunderstödda museiväsendet inom ansvarsområde, men även övriga statligt finansierade museer och museiväsendet i sin helhet om synergieffekter kan uppnås för hela sektorn. Museikoordinatorns arbete ska vara avslutat . I budgetpropositionen (prop. 2007/08:1, utg.omr. 17) aviserade regeringen att den nuvarande verksamheten med Kultur- arvs-IT vid Stiftelsen i ska ses över. Mot denna bakgrund och med hänvisning till den ekonomiska situationen för Stiftelsen i har stiftelsen lämnat förslag på bl.a. en översyn av hela verksamheten till (Ku2007/3503/KR). Stiftelsen har vid ett flertal tillfällen även tidigare för påtalat de ekonomiska svårigheter stiftelsen befinner sig i. Utredaren ska mot denna bakgrund göra en översyn av den verksamhet som bedrivs av Stiftelsen i . I översynen ingår att utvärdera verksamheten vid stiftelsen ur ett kulturpolitiskt perspektiv samt att utreda och föreslå ekonomiskt och kulturpolitiskt långsiktigt hållbara former för konservering och digitalisering av kulturarv, med kulturarvsinstitutionernas behov som utgångspunkt. Utredaren ska i detta sammanhang överväga om driften av Kul- turarvs-IT bör övertas av någon annan. Utgångspunkten ska vara att de medel som avsatts för driften av Kulturarvs-IT ska överföras till den huvudman som eventuellt tar över verksamheten. I den mån utredningen lämnar förslag som innehåller ekonomiska konsekvenser ska utredningen även lämna förslag till finansiering av dessa. Museikoordinatorn ska redovisa tilläggsuppdraget . En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. Säkerhetskopiors rättsliga status. Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. Ransonering och prisreglering i krig och fred. En nationell cancerstrategi för framtiden. Sekretess vid anställning av myndighetschefer. Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. Skatt i retur. Den svenska administrationen av jordbruksstöd. Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion.. [8] Nya nät för förnybar el. – museisamverkan ger resultat. 1.En mer rättssäker inhämtning av elektronisk kommunikation i brottsbekämpningen. 2.Nya nät för förnybar el. 3.Ransonering och prisreglering i krig och fred. 4.Sekretess vid anställning av myndighetschefer. 5.Säkerhetskopiors rättsliga status. 6.Återkrav inom välfärdssystemen. – Förslag till lagstiftning. 7.Den svenska administrationen av jordbruksstöd. 8.Trygg med vad du äter – nya myndigheter för säkra livsmedel och hållbar produktion. 9.Säkerhetskontroller vid fullmäktige- och nämndsammanträden. 11.En nationell cancerstrategi för framtiden. 12.Skatt i retur. 13.Effektiviteten i Kriminalvårdens lokalförsörjning. 14.Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor. – museisamverkan ger resultat.