sou · GYB359 · 2010-09-01 00:00:00 — Då samlas uppgifterna enligt de aktuella instrumenten hos den myndighet som har bäst sakkunskap i huvudfrågorna. Utredningen utesluter inte att det skulle kunna vara en lämplig lösning , men anser att ansvaret för uppgiften nu bör ligga på . Exekvatursystemet i både underhållsförordningen (aktualiseras endast i förhållande till och eftersom det i övrigt inte föreskrivs något exekvaturförfarande) och följer den tvåstegsmodell som redan finns t.ex. i I-förordningen. Det är naturligt att välja samma förfarande- regler för exekvaturförfarandet i fråga om avgöranden om under- håll enligt underhållsförordningen och . Det innebär att vid den första, formella prövningen i exekvaturförfarandet bör vara domför med en lagfaren domare (jfr 4 § lagen med kompletterande bestämmelser om domstols behörighet och om erkännande och internationell verkställighet av vissa avgöranden). Var och en av parterna får ansöka om ändring av beslutet med anledning av ansökan om verkställbarhetsförklaring (artikel 32 i underhållsförordningen). Ansökan ska göras till den domstol som medlemsstaten har anmält till kommissionen. På motsvarande sätt gäller enligt att båda parter ska ges möjlighet att invända mot (eng. challenge) eller överklaga ett beslut som har meddelats med anledning av en ansökan om verkställ- barhetsförklaring (artikel 23.5). Möjligheten att invända mot ett beslut i verkställbarhetsfrågan enligt konventionen har enligt utredningens mening samma innebörd som en ansökan om ändring enligt förordningen. Även en ansökan om ändring av respektive en invändning mot det beslut som fattats i det första skedet bör prövas av med tillämpning av bestämmelserna i om överklagande av en tingsrätts beslut (jfr 5 § i ovan nämnda lag). Bestämmelser om detta bör införas i lag. Ett avgörande som har meddelats enligt underhållsförordningen med anledning av att ändring har sökts får överklagas genom det förfarande som medlemsstaten har anmält till kommissionen (artikel 33 i underhållsförordningen). Ett motsvarande beslut enligt med anledning av att en invändning har gjorts får överklagas om det är tillåtet enligt lagen i den anmodade staten (se artikel 23.10). Enligt utredningens bedömning saknas anledning att välja någon annan lösning än den som gäller för motsvarande avgöranden enligt I-förordningen. Över- klagande bör därför få göras till och det bör krävas prövningstillstånd för Högsta domstolens prövning. Detta bör föreskrivas i lag och anmälas till kommissionen. 7.3.2Säkerhetsåtgärder efter verkställbarhetsförklaring enligt underhållsförordningen Förslag: En bestämmelse införs om att en verkställbarhets- förklaring av i det första skedet av exekvatur- förfarandet ska anses innefatta ett beslut om kvarstad eller om någon annan åtgärd som avses i 15 kap. RB. Som har framgått av avsnitt 7.1.1.2 och 7.1.1.3 ska ett verkställbart avgörande från en medlemsstat som är bunden av Haagprotokoll automatiskt medföra att säkerhetsåtgärder får vidtas i (artikel 18 i underhållsförordningen). Om avgörandet i stället har meddelats i en stat som inte är bunden av protokollet (dvs. eller ), inträder samma förhållande i och med verkställbarhetsförklaringen (artikel 36.2). När avgörandet är direkt verkställbart i kan Krono- fogdemyndigheten fatta utmätningsbeslut och säkerställa utmät- ningen enligt vanliga regler. Då finns det inte något behov av att föreskriva om säkerhetsåtgärder i svensk bemärkelse, dvs. kvarstad eller annan åtgärd som avses i 15 kap. RB. Situationen blir annorlunda när har bifallit en ansökan om verk- ställbarhet (jfr artikel 30 och artikel 36.2). En sådan verkställ- barhetsförklaring medför automatiskt att säkerhetsåtgärder får vidtas. Det är för övrigt de enda verkställighetsåtgärder som får vidtas så länge klagofristen löper och intill dess beslutet i exekvaturärendet vunnit laga kraft (artikel 36.3). Liksom när det gäller motsvarande bestämmelser i andra internationella instrument (t.ex. i I-förordningen och Luganokonventionerna) bör det föreskrivas i lag att beslut att bifalla en ansökan om verkställbarhetsförklaring ska anses innefatta ett beslut om kvarstad eller om någon annan åtgärd som regleras i 15 kap. RB. 7.3.3Verkställighet av avgöranden enligt underhållsförordningen och sker enligt utsökningsbalken Förslag: Ett avgörande om underhållsskyldighet som har med- delats i en medlemsstat i EU som är bunden av Haag- protokoll ska verkställas enligt UB på samma sätt som en mot- svarande svensk dom som har vunnit laga kraft om inte annat följer av underhållsförordningen. Ett avgörande om underhålls- skyldighet som har förklarats vara verkställbart i antingen enligt underhållsförordningen eller enligt ska verkställas på samma sätt om inte annat följer av respektive instrument. En erinran om detta ska införas i lag. Bedömning: Det saknas anledning att införa mer förmånliga verkställighetsregler för utländska avgöranden än vad som gäller för motsvarande svenska avgöranden. Som har framgått av bl.a. avsnitt 7.1.1.2 föreskrivs inte något exekvaturförfarande för avgöranden som omfattas av underhålls- förordningen (med undantag för avgöranden från och ). Att ett avgörande som har meddelats i en medlems- stat och som är verkställbart där ska vara verkställbart i utan exekvaturförfarande följer direkt av förordningen (artikel 17.2). Vidare följer att en sådan dom ska verkställas i på samma villkor som en dom som har meddelats här i landet (artikel 41.1). Detta innebär att det redan finns särskilda föreskrifter om att sådana utländska avgöranden får verkställas i (jfr 3 kap. 2 § UB). I linje med vad som har förordnats i fråga om verkställighet enligt bl.a. I-förordningen och förordningen om den europeiska exekutionstiteln samt II- förordningen52 bör det dock tydliggöras med en kompletterande lagregel. Det bör framgå i lag att avgöranden som antingen är direkt verkställbara i eller som har förklarats vara verkställbara antingen enligt underhållsförordningen eller enligt får verkställas enligt på samma villkor som ett svenskt avgörande som har vunnit laga kraft. 52 Se 7 och 11 §§ lagen med kompletterande bestämmelser om domstols behörighet och om erkännande och internationell verkställighet av vissa avgöranden och 4 § lagen (2008:450) med kompletterande bestämmelser till II-förordningen. Där bör även erinras om att det kan finnas avvikande bestämmelser i underhållsförordningen och som ska tillämpas framför . Sådana bestämmelser finns t.ex. i fråga om hinder mot och uppskjutande av verkställighet i artikel 21 i underhållsförordningen (se avsnitt 7.1.1.2 och nedan i avsnitt 7.3.6). Någon bestämmelse som tar sikte på verkställighet av utländska avgöranden om säkerhetsåtgärder behövs inte enligt utredningens mening.53 Som har redovisats i avsnitt 7.2.2 finns det en bestämmelse om icke-diskriminering (artikel 33) som tillåter staterna att ha förmånligare regler för utländska avgöranden. Det finns en bestämmelse i 7 kap. 14 § andra stycket UB som särskilt tar sikte på utländska underhållsbidragsfordringar. Där framgår att en utländsk fordran på underhållsbidrag som får verkställas i , vid utmätning av lön har företräde framför andra fordringsanspråk om bidragsfordringen vid verkställighets- tillfället inte är äldre än . Det finns inte något som hindrar att en fordran som är äldre än får verkställas men då gäller inte någon företrädesrätt. Rätten enligt FB att kräva ut fastställt underhållsbidrag går däremot som regel förlorad efter den ursprungligen gällande förfallodagen (7 kap. 9 § FB) och enligt ÄktB är motsvarande preskriptionstid (6 kap. 10 § ÄktB). Detta innebär att det enligt gällande rätt gäller förmånligare regler för verkställighet genom löneutmätning av utländska fordringar på underhåll, vilket också är tillåtet enligt . Utredningen har inte erfarit och kan inte heller se att det i något annat avseende skulle finnas behov av att införa särskilda regler för utländska avgöranden. 7.3.4Verkställbara avtal enligt underhållsförordningen och Bedömning: Det saknas behov av kompletterande bestämmel- ser för att avtal om underhåll ska kunna erkännas och verkställas i . Som har framgått av avsnitt 3.7.3 är ett skriftligt, av två personer bevittnat avtal angående underhållsbidrag enligt ÄktB eller FB 53 Jfr 7 § andra stycket lagen med kompletterande bestämmelser om domstols behörighet och om erkännande och internationell verkställighet av vissa avgöranden. verkställbart på samma sätt som en dom som har vunnit laga kraft (3 kap. 19 § första stycket UB). Ett sådant avtal uppfyller i sig inte kraven i underhållsförordningen och för att kunna verkställas utomlands.54 För detta krävs viss myndighets- medverkan. De enda svenska avtal som uppfyller kraven är avtal om underhåll till barn som ska betalas med ett engångsbelopp eller för längre perioder än (7 kap. 7 § andra stycket FB). Frågan om det bör skapas förutsättningar för att ytterligare svenska avtal ska kunna verkställas utomlands behandlas i avsnitt 8.6.2. Förutsättningarna för verkställighet av utländska avtal i följer direkt av underhållsförordningen och Haagkonven- tion.55 Enligt utredningens bedömning behövs inga kompletterande bestämmelser i detta avseende. 7.3.5Förnyad prövning enligt underhållsförordningen när svaranden inte har gått i svaromål Förslag: En ansökan om förnyad prövning ska göras skriftligen. Ansökan ska ges in till hovrätt. Ansökningar rörande Försäk- ringskassans beslut om återbetalning av underhållsstöd bör prövas av . Beviljas en ansökan, ska hovrätten besluta att ny handläggning ska ske vid den myndighet som ursprungligen prövade ärendet. Vid hovrättens hand- läggning gäller i övrigt bestämmelserna om resning i 58 kap. RB i tillämpliga delar. Som har redovisats i avsnitt 7.1.1.2 ska svaranden, om han eller hon inte har gått i svaromål i ursprungsmedlemsstaten, ha rätt att ansöka om förnyad prövning av domen vid den behöriga domstolen i ursprungsmedlemsstaten under vissa närmare angivna förut- sättningar (artikel 19.1 i underhållsförordningen). Denna rätt att ansöka om förnyad prövning ska närmast betraktas som ett extra- ordinärt rättsmedel, som inte påverkar andra extraordinära rätts- 54Se artiklarna 2 och 48 i underhållsförordningen och artiklarna 3 e och 30.1 . 55Se avsnitt 7.1.2 och 7.2.1.4. medel enligt ursprungsmedlemsstatens lag förutsatt att dessa rätts- medel inte är oförenliga med rätten till förnyad prövning enligt förordningen (se ingresspunkt 29 i förordningen). Bestämmelsen torde kunna bli aktuell i fråga om tredskodomar från tingsrätt, utslag från och beslut om återbetalning av utgivet underhållsstöd från . Förutsättningarna för en ansökan om förnyad prövning – dvs. att parten inte blivit delgiven kravet i tillräcklig tid och på ett lämpligt sätt, eller att parten varit förhindrad att bestrida kravet på grund av force majeure eller extraordinära omständigheter – finns redan i de existerande extraordinära rättsmedlen som gäller för tingsrättens domar och kronofogdemyndighetens utslag.56 handläggning sker enligt förvaltningslagen (1986:223) och möjligheten till resning regleras i 37 b § förvaltningsprocesslagen (1971:291). Möjligheten till förnyad prövning enligt förordningen är dock en självständig bestämmelse med annorlunda tidsfrister. Förfarandet enligt artikel 19.1 kräver därför vissa kompletterande bestämmelser. Med den rättegångs- ordning vi har i torde förnyad prövning inte komma i fråga särskilt ofta. Medlemsstaterna ska meddela kommissionen omprövnings- förfaranden för tillämpning av artikel 19 samt namn och kontakt- uppgifter för behöriga domstolar (artikel 71.1 c). Ett alternativ är att låta den myndighet som fattade det ursprungliga beslutet pröva om det finns förutsättningar för förnyad prövning. Den myndigheten har alla handlingar i ärendet och ska – om det finns skäl för det – även pröva saken på nytt om det finns förutsättningar för en förnyad prövning. Skäl som talar mot en sådan lösning är emellertid att den förnyade prövningens karaktär av extraordinärt rättsmedel tappas. En sådan lösning synes inte heller vara avsedd genom att den skulle innebära att får rapportera namn och kontaktuppgifter till samtliga tänkbara myn- digheter till kommissionen. Möjligheten till förnyad prövning finns även enligt Europa- parlamentets och rådets förordning (EG) nr 1896/2006 av den 56 Se angående resning och ansökan om återställande av försutten tid 58 kap. RB samt domvilla 59 kap. RB. om införande av ett europeiskt betalningsföre- läggande (artikel 20). I det sammanhanget ansåg lagstiftaren att det var önskvärt att prövningen skulle göras av en beslutsinstans med vana att pröva ansökningar av extraordinär karaktär, och att prövningen bör göras av hovrätt.57 Utredningen anser att den förnyade prövningen enligt underhållsförordningen bör hanteras på motsvarande sätt. En ansökan om förnyad prövning avseende utslag, som skulle ha överlämnats till en tingsrätt om förfarandet hade gått vidare, bör prövas av den hovrätt till vilken tingsrättens dom eller beslut skulle ha överklagats. På motsvarande sätt bör en ansökan om förnyad prövning av en tingsrättsdom prövas av den hovrätt till vilken tingsrättens dom eller beslut skulle ha överklagats. Ansökningar rörande Försäk- ringskassans beslut bör prövas av hovrätt.58 7.3.5.3Förfarandet vid förnyad prövning En ansökan om förnyad prövning bör vara skriftlig (jfr 13 § lagen om europeiskt betalningsföreläggande). Vid hovrättens handläggning av ansökningar om förnyad prövning bör bestämmelserna om resning i 58 kap. RB gälla i tillämpliga delar. Detta bör framgå av lag. Det innebär t.ex. att ett beslut om att en förnyad prövning ska ske inte får fattas utan att motparten har getts tillfälle att yttra sig. För ett avslag på ansökan krävs däremot inte skriftväxling med motparten. Eftersom ett beslut om förnyad prövning innebär att det ursprungliga avgöran- det förlorar sin rättskraft (se artikel 19.3), bör hovrättens beslut i frågan kunna överklagas till . Prövningstillstånd bör dock krävas. Om hovrätten beslutar om förnyad prövning bör vidare förordnas att den myndighet som prövade frågan ska fort- sätta handläggningen där ärendet avslutades, enligt det regelverk som gäller för ärendet i fråga. Även detta bör framgå av lag. 2007/08:158 s. 27, bet. 2008/09:CU4 och prot. 2008/09:8. 58Jfr 13 § lagen (2008:879) om europeiskt betalningsföreläggande. Om målet skulle ha över- lämnats till annan domstol eller myndighet (än tingsrätt) ska ansökan ges in till . 7.3.6Hinder mot och uppskjutande av verkställighet enligt underhållsförordningen Förslag: är den behöriga myndighet i som avses i artikel 21 i underhållsförordningen. En bestämmelse införs i lag om att beslut att bevilja uppskjutande av verkställigheten respektive att avslå en begäran om uppskjutande får överklagas. Bedömning: prövning av om det finns hinder mot verkställighet kräver inte några komplet- terande bestämmelser. Detsamma gäller prövningen av om det finns skäl för uppskjutande av verkställigheten. Som har redovisats i avsnitt 7.1.1.2 får på begäran av den underhållsskyldige hinder mot verkställighet beaktas (artikel 21.2) och uppskjutande av verkställighet ske (artikel 21.3). I korthet gäller att det finns hinder mot verkställighet om rätten att få avgör- andet verkställt upphör genom preskription eller om avgörandet är oförenligt med annat avgörande. Verkställigheten får skjutas upp om en ansökan om förnyad prövning har getts in enligt artikel 19 eller om avgörandets verkställbarhet har skjutits upp i ursprungsstaten. 7.3.6.2Beslut om hinder mot verkställighet är behörig svensk myndighet i fråga om verkställighet. får ta ställning till om det finns hinder mot verkställighet utifrån de omständigheter som den underhållsskyldige åberopar. Det kan även finnas andra hinder mot verkställighet än de som framgår av artikel 21.2, t.ex. på den grunden att den underhållsskyldige har betalat fordran eller på grund av annat förhållande som rör parternas mellanhavanden som inte kan lämnas utan avseende (3 kap. 21 § UB). Kronofogde- myndighetens beslut får överklagas till tingsrätt (18 kap. 1 § UB). För att tingsrättens beslut efter ett överklagande ska prövas i hovrätten krävs prövningstillstånd (39 § lagen [1996:242] om Bestämmelsen i artikel 21.2 om hinder mot verkställighet kräver inte några kompletterande bestämmelser. Möjligheten att överklaga sådana beslut följer redan av gällande rätt. 7.3.6.3Beslut om uppskjutande av verkställigheten Uppgiften att bedöma om det finns förutsättningar att skjuta upp verkställigheten eller inte följer direkt av underhållsförordningen (artikel 21.3). Det ska noteras att uppskjutande av verkställigheten enligt underhållsförordningen inte har samma innebörd som uppskov enligt UB och andra exekutionsrättsliga regelverk.59 Där används begreppet för att beskriva en borgenärsåtgärd, sökanden kan t.ex. medge uppskov med utmätning. Ett sådant beslut går inte att överklaga. Beslutet om uppskjutande av verkställigheten enligt artikel 21.3 är närmast att likna vid de anståndsregler som finns i UB.60 Det är som fattar beslut om anstånd och ett sådant beslut kan överklagas (18 kap. 2 § UB). Om verkställigheten skjuts upp enligt artikel 21.3 innan någon verkställighetsåtgärd har påbörjats, får det till följd att Krono- fogdemyndigheten inte vidtar någon sådan åtgärd. Ansökan om verkställighet ligger dock kvar hos . När redan har påbörjat verkställigheten skulle situationen enligt gällande regelverk hanteras så att verk- ställigheten fortgår även om beslut överklagas, om inte något annat föreskrivs i UB eller förordnas av en domstol (2 kap. 19 § andra stycket UB). Enligt utredningens uppfattning är det rimligt att det är som får fatta beslutet om uppskjutande av verkställigheten även i detta skede. Det bör alltså inte krävas att verkställighetsbeslutet över- klagas och att tingsrätten fattar beslut om uppskjutande. En bestämmelse bör därför införas i lag om att Kronofogdemyndig- heten är behörig att fatta beslut enligt artikel 21.3 i underhålls- förordningen. Vidare bör anmäla till kommissionen att är behörig myndighet i samtliga fall som följer av artikel 21 (se artikel 71.1 f). beslut att bevilja uppskjutande av verkställigheten respektive att avslå en sådan begäran, bör få över- 59Se t.ex. 4 kap. 10 § andra stycket UB och 7–9 §§ lagen (1993:891) om indrivning av statliga fordringar m.m. 60Se t.ex. 7 kap. 11 § UB (anstånd med löneutmätning) och 8 kap. 3 § andra stycket UB (anstånd med försäljning av utmätt egendom). SOU 2010:59 Erkännande och verkställighet En särskild bestämmelse om detta ska införas i lag. Att prövningstillstånd då krävs för hovrättens prövning följer av 18 kap. 1 § UB och 39 § lagen om domstolsärenden. Om avslår en ansökan om upp- skjutande av verkställigheten fortsätter verkställigheten, såvida inte frågan överklagas och tingsrätten beslutar om inhibition (2 kap. 19 § andra stycket UB). Sedan har beslutat om uppskjutande av verkställigheten – oavsett i vilket skede beslutet har fattats – kan verkställigheten återupptas när behörig myndighet i ursprungs- staten har avslagit en begäran om förnyad prövning eller när verkställbarheten är uppskjuten i ursprungsstaten. 7.3.7Beslut av administrativa myndigheter Förslag: ska meddela kommissionen att Försäkrings- kassan, och socialnämnden är sådana svenska administrativa myndigheter som i frågor om underhåll likställs med domstol i underhållsförordningens mening. Motsvarande uppgift ska lämnas om att de svenska administrativa myndigheternas beslut alltid uppfyller kraven i artikel 19.3 . Bedömning: I den mån ett administrativt beslut har fattats av en utländsk myndighet som inte ingår bland de myndigheter vars avgöranden alltid uppfyller kraven i artikel 19.3, bör det inte göras undantag från huvudregeln att avgörandet ska åtföljas av en handling som utvisar att kraven är uppfyllda. Med domstol avses enligt underhållsförordningen även de administrativa myndigheter i medlemsstaterna som är behöriga i frågor om underhållsskyldighet, förutsatt att dessa myndigheter garanterar opartiskhet och parternas rätt att bli hörda och att deras beslut enligt lagen i den medlemsstat där de är etablerade kan bli föremål för överklagande eller förnyad prövning av en rättslig myndighet, och har liknande giltighet och verkan som ett beslut av en rättslig myndighet i samma fråga (artikel 2.2 i underhålls- förordningen). Dessa administrativa myndigheter ska förtecknas i bilaga X till förordningen. Utredningen ska enligt direktiven be- döma vilka myndigheter i som bör likställas med domstol. Vidare kan en stat enligt artikel 57.1 e och artikel 25.1 b ge tillkänna att avgöranden som fattas av dess administrativa myndigheter alltid uppfyller kraven i artikel 19.3 – dvs. att avgörandena kan bli föremål för överklagande till eller förnyad prövning av en rättslig myndighet och har liknande giltighet och verkan som avgöranden av en rättslig myndighet i samma fråga. Om så inte sker, ska en ansökan om erkännande och verkställighet åtföljas av en handling som fastställer att kraven i artikel 19.3 är uppfyllda (artikel 25.1 b). Enligt kommissionens förslag till rådsbeslut om EU:s ingående av Haagkonven- tion61 ska medlemsstaterna till kommissionen meddela de uppgifter om lagstiftning, förfaranden och tjänster som avses i artikel 57. De myndigheter och avgöranden som skulle kunna bli aktuella för svensk del är beslut om återbetalning av bidrag som har betalats till en underhållsberättigad person i stället för underhållsbidrag (s.k. underhållsstöd), Kronofogdemyndig- hetens utslag i mål om betalningsföreläggande och handräckning avseende underhåll samt socialnämndens godkännande av avtal om underhållsbidrag till barn , om underhållsbidraget ska utgå med ett engångsbelopp eller för längre perioder än i taget. Parternas rätt att bli hörda (artikel 2.2) får anses uppfylld genom 16 och 17 §§ förvaltningslagen samt 25 och 31 §§ lagen (1990:746) om betalningsföreläggande och handräckning. I fråga om beslut om återbetalning av utgivet underhållsstöd så får sådana beslut överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Vidare är beslut om återbetalning en exekutionstitel som kan läggas till grund för verkställighet (41 § lagen om underhållsstöd och 3 kap. 1 § UB). Besluten har därmed liknande giltighet och verkan som ett avgörande av en rättslig myndighet. utslag i ett mål om betalnings- föreläggande och handräckning kan aktualiseras t.ex. om den underhållsberättigade åberopar ett avtal om underhållsbidrag som inte är bevittnat och därmed inte direkt verkställbart. Om svaranden inte bestrider ansökan kan meddela utslag (42 § lagen om betalningsföreläggande och handräckning). Svaranden kan ansöka om återvinning (52 § samma lag) varefter målet överlämnas till tingsrätt för prövning. utslag är en exekutionstitel som kan 61 Se KOM(2009) 373 slutlig, 28.7.2009. verkställas (3 kap. 1 § UB). Enligt artikel 62 i I- förordningen jämställs den svenska med domstol, med avseende på summarisk process i mål om betalnings- föreläggande och handräckning. När det gäller socialnämndens godkännande av avtal om underhållsbidrag till barn , så torde det sällan finnas anledning att överklaga ett sådant godkännande eftersom parterna är överens i frågan. Ett eventuellt överklagande skulle i vart fall inte innebära att själva underhållsfrågan prövades av högre instans eftersom godkännandet är en formsak. En fråga om underhålls- skyldighet vinner emellertid inte rättskraft i den meningen att parterna är förhindrade att få saken prövad på nytt. Det är alltid möjligt att återkomma i frågan – i vart fall om förhållandena har ändrats. Det kan sägas innebära att saken, med avseende på den underhållsskyldiges skyldighet att betala visst underhåll till den underhållsberättigade, kan bli föremål för förnyad prövning. Att det godkända avtalet har liknande giltighet och verkan som ett avgörande av en rättslig myndighet följer av att avtalet får verkställas på samma sätt som en lagakraftvunnen dom (se 7 kap. 7 § andra stycket FB och 3 kap. 19 § UB).