sou · GYB381 · 2010-11-29 00:00:00 — trädde en ändring av biobankslagen (Lag (2005:1) om ändring i lagen (2002:297) om biobanker i hälso- och sjukvården m.m.) i kraft som innebar att vävnadsprover ur PKU-biobanken skulle få användas vid identifiering av avlidna vid svåra olyckor eller andra händelser där ett stort antal människor avlidit. Bestämmelsen tidsbegränsades till att gälla t.o.m. . Den s.k. katastrofkommissionen uttalade i sin rapport och – granskning och förslag (SOU 2005:104) att lagstiftningen kring icke-medicinsk användning av vävnadsprover från PKU-biobanken borde ses över för att ge en långsiktigt hållbar reglering av frågan. Enligt får föremål som kan antas ha betydelse för utredning om brott tas i beslag. Biobankslagen anger för vilka ändamål vävnadsprover från PKU-biobanken får användas. Brotts- utredning nämns inte som ett sådant ändamål. har i en skrivelse till hemställt om att initiativ tas i syfte att klargöra om bestämmelserna i biobankslagen hindrar att vävnadsprover från PKU-biobanken får tas i beslag för brottsutredande ändamål. Från samhällets sida finns ett intresse av att de brotts- bekämpande myndigheterna har tillgång till effektiva medel för att utreda allvarliga brott. Mot detta intresse måste vägas de övriga intressen som ska beaktas i biobankslagen. Med denna utgångs- punkt ska utredaren analysera vilka behov de brottsbekämpande myndigheterna har av att kunna ta vävnadsprover från PKU- biobanken i beslag. Om utredaren kommer fram till att det finns ett sådant behov, ska utredaren överväga om det är lämpligt att de brottsbekämpande myndigheterna får ta vävnadsprover i beslag samt, om så bedöms vara fallet, om det bör finnas några särskilda förutsättningar utöver dem som ställs upp i rätte-gångsbalken för att få ta sådana prover i beslag. Utredarens överväganden i denna del ska, om utredaren så finner lämpligt, åtföljas av ett förslag till lagreglering av frågan. Utredaren ska överväga och om han eller hon finner det lämpligt lämna förslag även när det gäller det som i övrigt tagits upp i följer upp tillämpningen av biobankslagen (S2005/5527/HS). Utredaren ska föreslå de författningsändringar som behövs. I uppdraget ingår även att se över lagens utformning, lagtekniskt och språkligt. Gränsdragningen och gränssnittet mot personuppgifts- lagen ska särskilt uppmärksammas. Utredaren ska ha ett aktivt samråd med Statens medicinsk- etiska råd (SMER) och även i övrigt samråda med andra myndigheter och organisationer, såsom och , som kan vara berörda. Förslagens konsekvenser ska redovisas enligt vad som anges i 14 och 15 §§ kommittéförordningen (1998:1474). Särskild vikt ska läggas vid att redovisa förslag till finansiering i de delar förslagen innebär ökade kostnader eller minskade intäkter för stat, kommun och/eller landsting. Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om översyn av lagen (2002:297) om biobanker i hälso- och sjukvården m.m. (S 2008:08) Förlängd tid för uppdraget Med stöd av regeringens bemyndigande gav chefen för statsrådet en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av lagen (2002:297) om biobanker (dir. 2008:71). Utredarens uppdrag skulle enligt direktiven vara avslutat . Enligt direktiven ska en av utgångspunkterna för utredaren vara att sådan information och kunskap som går att få från vävnads- prover som förvaras i biobanker ska vara tillgänglig för sjukvården vid vård och behandling av patienter. Sådana vävnadsprover ska även vara tillgängliga för forskning. Vävnadsproverna ska dock endast få användas på ett sätt som respekterar den enskildes integritet och självbestämmande och som kan ge den enskilde och dennes genetiska släktingar ett tillräckligt skydd. Utredaren har begärt att få förlängd tid för utredningen till . Skälet till detta är främst att det ovan nämnda förhållandet mellan å ena sidan vårdens och forskningens intressen och å andra sidan skyddet av den enskildes integritet och själv- bestämmande ger upphov till frågeställningar som bör genomgå en noggrann etisk analys. Regeringen instämmer i behovet av en fördjupad etisk analys av dessa frågor. Uppdraget ska redovisas . Utredaren ska särskilt beakta frågan om huruvida vävnadsprover från den s.k. PKU-biobanken ska få användas för andra ändamål än de som anges i biobankslagen. Enligt biobankslagen får sådana vävnadsprover användas endast för analyser och andra under- sökningar för att spåra och diagnostisera ämnesomsättningssjuk- domar, retrospektiv diagnostik av andra sjukdomar hos enskilda barn, epidemiologiska undersökningar, uppföljning, utvärdering och kvalitetssäkring av verksamheten samt klinisk forskning och utveckling. Det har diskuterats att vävnadsprover även skulle kunna få användas för brottsutredande ändamål. En förutsättning för att vävnadsprover får samlas in och bevaras är att provgivaren informerats om avsikten och om det eller de ändamål för vilka biobanken får användas och därefter lämnat sitt samtycke. Om vävnadsprover skulle få användas även för brottsutredande ändamål är det sannolikt att nyblivna föräldrar skulle överväga att inte lämna sitt samtycke till att prov tas och bevaras på deras nyfödda barn. Det kan också tänkas att föräldrar väljer att begära att deras barns prover ska tas ur biobanken. Detta skulle innebära negativa konsekvenser inte bara för barnet och föräldrarna utan också för forskningen. Utredaren ska därför föreslå hur en lagstiftning som säkerställer att vävnadsprover från PKU-biobanken inte ska få användas för brottsutredande ändamål kan utformas. Däremot bör sådana vävnadsprover kunna få användas för identifiering av avlidna vid svåra olyckor eller andra händelser där ett stort antal människor avlidit. Lagen (2002:297) om Biobankslagen (2011:000) biobanker i hälso- och 1 kap. 1 § 1 kap. 1 § 1 kap. 2 § 1 kap. 2 § 1 kap. 3 § första stycket 1 kap. 3 § 1 kap. 3 § andra stycket 1 kap. 5 § 1 kap. 3 § tredje stycket 1 kap. 4 § 1 kap. 4 § 3 kap. 7 § första och andra styckena 2 kap. 1 § 2 kap. 1 § 2 kap. 2 § 2 kap. 3 § 2 kap. 3 § 2 kap. 4 § 2 kap. 4 § 2 kap. 5 § 2 kap. 5 § 2 kap. 6 § 2 kap. 6 § 4 kap. 14 § 3 kap. 1 § 3 kap. 1 § första stycket, 3 kap. 2–4 §§ 3 kap. 2 § 3 kap. 4 §, 3 kap. 5 § första stycket 3 kap. 3 § 1 kap. 2 §, 3 kap. 4 § 3 kap. 4 § 3 kap. 7 § tredje stycket 3 kap. 5 § första och 3 kap. 8 § 3 kap. 5 § tredje stycket 3 kap. 2 § 3 kap. 6 § 3 kap. 9 § 3 kap. 7 § 4 kap. 1-2 §§ Lagen (2002:297) om Biobankslagen (2011:000) biobanker i hälso- och 4 kap. 1 § 5 kap. 7 § första stycket 4 kap. 2 § 2 kap. 1 § 4 kap. 3 § första stycket 4 kap. 3 § andra stycket 5 kap. 2 § första stycket 4 kap. 4 § 5 kap. 8 § 4 kap. 4 a § 4 kap. 12 § 4 kap. 5 § 5 kap. 9 § 4 kap. 6 § 5 kap. 7 § andra och tredje styckena 4 kap. 6 a § 4 kap. 13 § 4 kap. 7 § första stycket 5 kap. 11 § 4 kap. 7 § andra stycket 5 kap. 2 § första stycket 4 kap. 8 § 5 kap. 2 § andra stycket 4 kap. 9 § 5 kap. 12 § 4 kap. 10 § 4 kap. 10 § 4 kap. 11 § 4 kap. 11 § 5 kap. 1 § 6 kap. 1 § 5 kap. 2 § 6 kap. 2 § 5 kap. 3 § 6 kap. 3 § 5 kap. 4 § 6 kap. 4 § 5 kap. 5 § 6 kap. 5 § 5 kap. 6 § 6 kap. 6 § 5 kap. 7 § 6 kap. 7 § 6 kap. 1 § 7 kap. 1 § 6 kap. 2 § 7 kap. 2 § 6 kap. 3 § 7 kap. 3 § 6 kap. 4 § 7 kap. 3 § 6 kap. 5 § 7 kap. 3 § SOU 2010:81 Bilaga 3 Lagen (2002:297) om Biobankslagen (2011:000) biobanker i hälso- och 6 kap. 6 § 7 kap. 3 § 6 kap. 7 § 7 kap. 4 § 6 kap. 8 § 7 kap. 5 § Lagen (2002:297) om biobanker i hälso- och sjukvården m.m. 1 kap. 1 § 1 kap. 1 § 1 kap. 2 § 1 kap. 2 § 1 kap. 3 § 1 kap. 3 § första stycket 1 kap. 4 § 1 kap. 3 § tredje stycket 1 kap. 5 § 1 kap. 3 § andra stycket 1 kap. 6 § 2 kap. 1 § 2 kap. 1 §, 4 kap. 2 § 2 kap. 2 § 2 kap. 3 § 2 kap. 2 § 2 kap. 4 § 2 kap. 3 § 2 kap. 5 § 2 kap. 4 § 2 kap. 6 § 2 kap. 5 § 3 kap. 1 § första stycket 3 kap. 1 § 3 kap. 1 § andra stycket 3 kap. 2 § 3 kap. 1 §, 3 kap. 5 § tredje stycket 3 kap. 3 § 3 kap. 1 § 3 kap. 4 § 3 kap. 1–3 §§ 3 kap. 5 § första stycket 3 kap. 2 § 3 kap. 5 § andra stycket 3 kap. 6 § 3 kap. 7 § första och 1 kap. 4 § Lagen (2002:297) om biobanker i hälso- och sjukvården m.m. 3 kap. 7 § tredje stycket 3 kap. 4 § 3 kap. 8 § 3 kap. 5 § första och andra styckena 3 kap. 9 § 3 kap. 6 § 3 kap. 10 § 4 kap. 1 § 3 kap. 7 § 4 kap. 2 § 3 kap. 7 § 4 kap. 3 § 4 kap. 4 § 4 kap. 5 § 4 kap. 6 § 4 kap. 7 § 4 kap. 8 § 4 kap. 9 § 4 kap. 10 § 4 kap. 10 § 4 kap. 11 § 4 kap. 11 § 4 kap. 12 § 4 kap. 4 a § 4 kap. 13 § 4 kap. 6 a § 4 kap. 14 § 2 kap. 6 § 5 kap. 1 § 5 kap. 2 § första stycket 4 kap. 3 § andra stycket, 4 kap. 7 § 5 kap. 2 § andra stycket 4 kap. 8 § 5 kap. 3 § 5 kap. 4 § 5 kap. 5 § 5 kap. 6 § 5 kap. 7 § första stycket 4 kap. 1 § SOU 2010:81 Bilaga 3 Lagen (2002:297) om biobanker i hälso- och sjukvården m.m. 5 kap. 7 § andra och 4 kap. 6 § 5 kap. 8 § 4 kap. 4 § 5 kap. 9 § 4 kap. 5 § 5 kap. 11 § 4 kap. 7 § första stycket 5 kap. 12 § 4 kap. 9 § 6 kap. 1 § 5 kap. 1 § 6 kap. 2 § 5 kap. 2 § 6 kap. 3 § 5 kap. 3 § 6 kap. 4 § 5 kap. 4 § 6 kap. 5 § 5 kap. 5 § 6 kap. 6 § 5 kap. 6 § 6 kap. 7 § 5 kap. 7 § 7 kap. 1 § 6 kap. 1 § 7 kap. 2 § 6 kap. 2 § 7 kap. 3 § 6 kap. 3-6 §§ 7 kap. 4 § 6 kap. 7 § 7 kap. 5 § 6 kap. 8 § 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfalls- området 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättig- heter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhälls- områden. 8.En myndighet för havs- och vatten- miljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärds- stat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisa- tion på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmoni- sering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läro- medel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställd- het i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flykting- mottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinations- program. 40.Cirkulär migration och utveckling –kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. 41.Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. 42.Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårds- lag. 44.Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 45.Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. 46.Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. 47.Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. 48.Multipla hälsoproblem bland personer . En systematisk litteratur- översikt om förekomst, konsekvenser och vård. 49.Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. 51.Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. 52.Biologiska faktorer och könsskillnader Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. 53.Pojkar och skolan: Ett bakgrunds- dokument om "pojkkrisen". Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Background Paper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. 54.Förbättrad återbetalning av studie- skulder. –en strategi för romer i . 57.Effektivare planering av vägar och järn- vägar. 59.Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. 60.Ett utvidgat skydd mot åldersdiskrimi- nering. 61.Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järn- vägssystem. 62.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. 63.EU:s direktiv om sanktioner mot arbets- givare. "Se de tidiga tecknen" –forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. 65.Kompetens och ansvar. 66.Barns perspektiv på jämställdhet i skola. 67.I rättan tid? Om ålder och skolstart. presenterar tre modeller. 69.Förbättrad vinterberedskap inom järn- vägen. 70.Ny struktur för skydd av mänskliga rättigheter. + Bilagor + Lättläst + . 71.Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. 72.Folkrätt i väpnad konflikt –svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. Fö. 73.Svensk sjöfarts konkurrensförutsätt- ningar. 74.Mer innovation ur transportforskning. –utbildning för jobb. Erfarenheter försök med lärlingsutbildning. 76.Transportstyrelsens databaser på väg- trafikområdet – integritet och effektivitet. 77.Sammanläggningar av landsting – över- gångsstyre och utjämning. 78.Fondverksamhet över gränserna. Genomförande av UCITS IV-direktivet. 79.Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt. 80.Skolan och ungdomars psykosociala hälsa. 81.En ny biobankslag. Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. presenterar tre modeller. Sexualbrottslagstiftningen – utvärdering och reformförslag. En mer flexibel utrikesrepresentation. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Folkrätt i väpnad konflikt – svensk tolkning och tillämpning. + Bilaga 7, Svensk manual i humanitär rätt m.m. [72] Första hjälpen i psykisk hälsa. Ny ordning för nationella vaccinations- program. Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. Multipla hälsoproblem bland personer En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. [58] Kompetens och ansvar. En ny biobankslag. Upphandling på försvars- och säkerhets- området. En reformerad budgetlag. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. Sammanläggningar av landsting – övergångs- styre och utjämning. Krigets Lagar – centrala dokument om folk- rätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Fondverksamhet över gränserna. Genomförande av UCITS IV-direktivet. Skolgång för alla barn. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på upp- drag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. Svensk forskning om jämställdhet och skola. Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. Biologiska faktorer och könsskillnader i skol- resultat. Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. Pojkar och skolan: Ett bakgrundsdokument om pojkkrisen. Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Back- groundpaper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. Förbättrad återbetalning av studieskulder. "Se de tidiga tecknen" – forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. Barns perspektiv på jämställdhet i skola. I rättan tid? Om ålder och skolstart. – utbildning för jobb. Erfarenheter försök med lärlingsutbildning. Pojkars och flickors psykiska hälsa i skolan: en kunskapsöversikt. Skolan och ungdomars psykosociala hälsa. Den framtida organisationen för vissa fiske- frågor. Bättre marknad för tjänstehundar. Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårdslag. Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. Kunskapslägesrapport på kärnavfallsom- rådet 2010 – utmaningar för slutförvars- programmet. En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] Prissatt vatten? Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutrednings- direktivet, IMO:s olycksutredningskod. Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. Tredje inre marknadspaketet för el och natur- gas. Fortsatt europeisk harmonisering. Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. Effektivare planering av vägar och järnvägar. Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järnvägssystem. Förbättrad vinterberedskap inom järnvägen. Svensk sjöfarts konkurrensförutsättningar [73] Mer innovation ur transportforskning. Transportstyrelsens databaser på vägtrafik- området – integritet och effektivitet. Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt mål- inriktat arbete på tre samhällsområden. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. för nyanlända utanför flykting- mottandet. Romers rätt – en strategi för romer i . Ett utvidgat skydd mot åldersdiskriminering. Ny struktur för skydd av mänskliga rättig- heter. + Bilagor + Lättläst + . Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. Flyttningsbidrag och unionsrätten.