sou · GYB374 · 2010-10-18 00:00:00 — För staten är det helt avgörande att utveckla processer, instrument och metoder som kombinerar krav och stöd, kompetens och kapital på sådant sätt att största möjliga effektresultat uppnås av dessa insatser. Inkubatorer är det tydligaste exemplet i på riskminskande miljöer som bidrar till att driva upp växande kunskapsintensiva företag. Akademins innovationskontor, teknikparker och andra centrumbildningar fyller liknande viktiga funktioner. Viktigt här är att det inte är endast kapital som behövs för att minska risken i dessa tidiga skeden. Lika viktigt är tillgång till kompetens och erfarenhet som kompletterar företagets grundare och styrelse på vägen fram mot kommersiell framgång. Kompetens och kapital tillhandahålls i inkubatormiljöerna, teknikparkerna, via affärsängelnätverken och innovationskontoren men även genom statliga där spetskompetens i de förkommersiella eller tidigt kommersiella faserna finns. De statliga organisationer som arbetar med marknadskompletterande kapital och kompetens har en svår men viktig roll att fylla där positiva effekter måste balanseras med kostnader och undanträngningseffekter för såväl företag, privata rådgivare som investerare. Denna balansakt måste också utföras så att det blir intressant för spetskompetenser inom behövda discipliner att arbeta inom det statliga området. Några spänningsfält som måste hanteras av statliga aktörer och som ytterst bör utvärderas och belönas baserat på agerande som gett effektresultat är: SOU 2010:74 Marknadskompletterande kapital och kompetens Marknadskompletterande <---> Undanträngande Marknaden behöver kompletteras och risk behöver avlastas i förkommersiella faser men konkurrerar statliga organisationerna med privata alternativ skapas undanträngningseffekter. Kapital <---> Kompetens I tidiga skeden är behovet av kompetens och erfarenhet ofta större än kapitalbehovet, när verksamheten utvecklas växer kapitalbehovet fram tills att marknaden och bolaget kan hantera detta själva. Ägarkapital <---> Lån <---> Bidrag Ägarkapital gör det möjligt att påverka bolaget, ta ansvar för investeringen och eventuellt skapa en vinst om bolaget utvecklas väl och ägandet avyttras. Men är staten en bra ägare, kan lån eller bidrag ge samma eller bättre långsiktiga effekt för företaget? Dessa balanser måste hanteras professionellt och fokuseras på vad som är bäst för bolagets affärsmässiga utveckling. Det är därför helt avgörande att spetskompetens inom innovationsområdet säkras upp, hos såväl utförare som statliga finansiärer. Kapitalbehov finns också i företag som etablerats på marknaden eller som är nära etablering samt i äldre företag som vill ta ett utvecklingssteg. Behov av lån eller andra finansiella insatsformer från statliga myndigheter och bolag är stort och även för etablerade företag stegen innan bankfinansiering eller privat riskkapital är tillgängligt är det i många fall avgörande för utvecklingen. Statliga insatser behöver inte åtföljas av kommersiellt riskkapital. Riskkapitalmarknaden fyller dock en mycket viktig funktion men det är viktigt att komma ihåg att ägarkapital är mycket selektivt. Riskkapitalfinansiering lämpar sig för ett litet antal företag med hög, snabb och gärna internationell tillväxtpotential. Endast 1–av alla svenska nystartade företag finansieras med riskkapital och det är inte en typ av finansiering som lämpar sig för majoriteten av företagen. De privata riskkapitalbolagen genomförde 131 initiala investeringar och 241 initiala investeringar . Enligt har cirka 700 företag riskkapital i . Företagsfinansieringsutredningen1 och den efterföljande propositionen2 föreslog riktlinjer, som sedan biföll3, för statens 22009/10:148. 3http:///webbnav/?nid=3322&rm=2009/10&bet=NU25. Marknadskompletterande kapital och kompetens insatser för företagsfinansiering samt information och rådgivning riktade till befintliga och blivande företagare. Riktlinjerna syftade till att öka effektiviteten i främjandesystemet inom dessa områden och att renodla statens roll inom företagsfrämjandet. Utgångspunkten för statliga insatser för att främja företagsutveckling var att staten vill minska risken för entreprenörer och investerare i förkommersiella utvecklingsfaser, kompensera för brister i marknadens funktionssätt som kan hämma näringslivets utvecklings- och tillväxtmöjligheter samt dess konkurrenskraft. Utredaren föreslog att den myndighetsservice som blivande och befintliga företagare erbjuds bör utvecklas och samordnas för att företagarnas behov bättre ska tillgodoses. För att bättre möta behoven av kvalificerade rådgivningstjänster med inslag av branschspecifik spetskompetens bör en större del av insatserna läggas på mäklarfunktioner, till exempel mentorskap och mötesplatser där rådgivning sker mellan olika företagare. Vidare föreslogs att statliga företagsfrämjande insatser mer regelbundet ska följas upp och utvärderas, dels på aktörsbasis och dels med avseende på systemet som helhet. Ut- redaren föreslog också att ett råd, med uppdrag att vara rådgivande till Myndigheten för tillväxtpolitiska utvärderingar och analyser (Tillväxtanalys), inrättas som stöd för myndighetens uppdrag att följa kapitalmarknadens utveckling och dess påverkan särskilt på små och medelstora företags tillgång till kapitalförsörjning. Syftet med rådet skulle vara att tillföra marknadsnära kompetens till myndighetens arbete inom detta område. Inga beslut har ännu fattats av regeringen. Affärsidéer inom transportområdet omfattar olika sorters affärslogik, från tjänstetill produktföretag med alla variationer i kapital, kompetens och tidsåtgång som finns. Området kännetecknas också ofta av särskild hänsyn till säkerhet och miljö, till standarder och öppenhet vid upphandlingar genom en delvis myndighetstung kundprofil eller stora företag med etablerade underleverantörsnät. Dessa karakteristika försvårar för innovationer att skapas och växa. finns också mycket få nystartade företag inom transportområdet jämfört med andra områden. I de 21 inkubatorer som ingår i statliga inkubatorprogram finns cirka 570 företag och cirka 300 nya företag startas . Marknadskompletterande kapital och kompetens sökning visade det sig att sex företag av 570 var transportrelaterade. Transportinnovationsområdet saknar också förebilder och exempel av transportrelaterat nyföretagande. Det statliga systemet har heller inte kunnat utveckla och finjustera instrument och regelverk för områdets förutsättningar. Ett första viktigt steg togs när , , tillsammans med startade inkubatorn Transport Business Booster, TBB i syfte att förstärka kommersialiseringskraften inom transportområdet. Satsningen är dock av pilotkaraktär. I något senare skeden av företagsutveckling ökar behovet av djup industriell kompetens inom företagets område. Inom transportområdet finns det statliga venture capitalbolaget som bildades med syftet att stärka svensk fordonsindustrins internationella konkurrenskraft. Fouriertransform har slutit spetskompetenser kring fordonsindustrin till sig och utgör en statlig aktör inom sektorn. Fokus för Fouriertransforms verksamhet är det senare faserna i innovationskedjan. Och sker på rent affärsmässiga grunder. Liknande satsningar finns inte inom övriga delar av transportområdet vilket hämmar de innovativa småföretag som växer och behöver riskkapital men också etablerade företag som behöver kapital för utveckling. Industrifonden gör ett arbete i senare skeden men deras investeringar görs också på rent affärsmässiga grunder i företag från alla branscher som konkurrerar om ett begränsat investeringskapital och företag inom transportområdet har haft svårt konkurrera om finansieringen. 9 Information och databas Myndigheternas information och hanteringen av denna är i ökande omfattning en strategisk och viktig del av verksamheten både för företag och myndigheter. Samverkan mellan myndigheter, näringsliv och utförare blir också allt mer viktig. Med kortare ledtider och ökat behov av flexibilitet för att anpassa sig till nya förutsättningar och krav kombinerat med krav på kraftfulla insatser med bibehållen budget inom myndighetsvärlden är det viktigt att i allt högre grad kunna ta tillvara på redan gjorda investeringar, innovationer kunskaper och vunna erfarenheter, såväl bra som dåliga. Detta för att bättre hushålla med sina egna resurser men också för att snabba upp takten och hänga med i utvecklingen. Vikten av att kunna dela på gjorda erfarenheter och kunskaper mellan myndigheter, utförare och industri är mycket viktigt, detta inte minst då satsar och ligger långt framme inom en rad olika områden. Många myndigheter har inte förmågan att sprida och nyttja varandras erfarenheter och resultat. Detta beror till stor del på att mekanismer och möjliggörare för samverkan samt kunskaps- och erfarenhetsutbyte är svagt utvecklade. 9.1Behov av en nationell projektdatabas över transportforskning Transguide startade som ett projekt 1991 och är en transportforskningsrelaterad portal som finns på bibliotek och informationscentrat (BIC) vid VTI som ansvarar för drift och underhåll av Transguide. Portalen omfattar avslutade projekt. Portalen får ett högt betyg av användarna vilket till exempel framkommer i TRANSIF-utredningen.1 Transguide består av följande databaser: Webbplatser: information om cirka 330 webbplatser. Elektroniska dokument: referenser med länkar till cirka 12 000 fulltextdokument. Fulltextsök: sökning direkt i cirka 12 000 elektroniska dokument, bland annat i dem som finns beskrivna i databasen dokument. Litteraturdatabaser: information om cirka 60 databaser. TRAX: VTI:s bibliotekskatalog, innehåller cirka 130 000 referenser till tryckta publikationer och dokument i fulltext. Faktadatabaser: information om cirka 40 faktadatabaser. Konferenser: kalendarium över cirka 150 kommande konferenser. Bibliotek: information om cirka 70 bibliotek. Tidskrifter: information om cirka 800 tidskrifter som finns hos BIC. : information om Dennispaketet, infrastruktursatsningen i omfattande cirka 7 500 poster. Dessutom finns en länksamling till nyhetsbrev. Samlingen omfattar cirka 120 nyhetsbrev, samtliga åtkomliga i fulltext. Statistik från BIC visar att Transguide har en användargrupp som stannar på webbplatsen (tidsmässigt) och BIC har tolkat det som att de söker i databaser, laddar ner dokument och i övrigt tar del av information. Nedladdningen av dokument motsvarar i stort sett mellan 60–av den samling av fritt tillgängliga dokument BIC länkar till; siffrorna har i stort sett varit oförändrad – när samlingen ökar, ökar också antalet nedladdningar. Det kan tas som intäkt för att samlingen i sig är attraktiv och motsvarar kundernas behov. Det överensstämmer också med resultat från tidigare utvärderingar som gjorts på uppdrag av bland annat , och . 1 Heller, 2005, Transportforskningens framtida informationsförsörjning: TRANSIF 2005: slutrapport, , . 9.1.2Behov av en nationell databas Det finns ett dokumenterat behov av en nationell projektdatabas inom transportområdet med pågående projekt. Det framgår bland annat i utredningen framtida informationsförsörjning, TRANSIF 20052. Utredningen tillsattes 2005 av Transams informationsgrupp (TRANSIF), där representanter för , och . Syftet var att arbeta fram en strategi för en effektiv och långsiktigt hållbar informationsförsörjning inom transportområdet, kopplad till den nationella strategin för transportrelaterad FUD. Utredningen mynnade ut i ett förslag om fyra effektmål för en satsning: En heltäckande dokumentation av den svenska transportforskningens vetenskapliga publicering för allmän och långsiktig tillgänglighet. Stärkt internationell slagkraft för svensk transportforskning genom en nationell informationsförsörjning med motsvarande slagkraft. Ökad tillgänglighet till svensk transportforskningsinformation i utlandet. Ökad kännedom och användning av transportforskningsinformation i samhället. Till följd av denna utredning finansierade en studie3 som presenterades . Resultat från denna studie visade att de statliga finansiärerna av transportrelaterad FoI saknade ett gemensamt informationssystem med en gemensam databas. Informationen om svensk transportforskning var omfattande men fragmenterad, spridd bland olika finansiärer och utförare med varierande informationsarkitektur, indikatorer och åtkomstmöjlighet. Den samlade kunskapen, erfarenhet och informationen som finns i dessa system var inte samordnad och utgör inte heller en integrerad del av finansiärernas, utförarnas eller brukarnas verksamhet. En enhetlig och samlad bild över forskningen där projektinformation, effekt- och resultatmål samt eventuell tillhörighet till projekt, program, centrumbildning länkas ihop är avgörande för en uppföljnings och analysverksamhet. En sådan kunskapsbas, över avslutade 2Heller, 2005, Transportforskningens framtida informationsförsörjning: TRANSIF 2005: slutrapport, , . 3VINNOVA, dnr 2007-01913. och pågående projekt skulle också kunna utgöra en viktig resurs i erfarenhetsutbytet och lärandet. Med en sådan överblick kan till exempel dubbelfinansiering undvikas och återanvändningen av information öka såväl bland sökande vid utformning av ansökningar som vid handläggning av nya ansökningar. En gemensam informationsarkitektur, med inrapportering, analys och kommunikation integrerad i den dagliga verksamheten kommer avsevärt att bidra till områdets långsiktiga kunskapsuppbyggnad, verkningsgraden på statliga medel och en uppföljnings- och analysmöjlighet. En gemensam arkitektur och databas minskar också behovet av egenutvecklade databaser inom projekt, program och centrumbildningar. 9.1.3Varför en nationell databas över pågående projekt? Motiven bakom att finansiera en nationell databas är att den kan bidra på olika sätt, bland annat genom att följa projekten och fånga upp alla resultat och delresultat på ett mer systematiskt sätt gör att dokumentation blir mer heltäckande. All projektinformation liksom resultat lagras och finns tillgängliga för alla i ämnesportalen Transguide, där det finns en stor samling av bland annat svenska publicerade forskningsresultat. En projektdatabas kan säkerställa en gemensam källa till information. Transguide är en väletablerad informationskälla för många aktörer inom transportforskningen. Genom att utbudet av information ökar i och med forskningsprojekten förväntas ett ännu större intresse och därmed en ännu större spridning. Det är speciellt exponeringen gentemot det privata näringslivet och allmänheten som behöver öka. Samarbete, riktad marknadsföring och ett nytt gränssnitt för Transguide med ett mer Google-liknande sätt att söka och visa resultaten på ska bidra till ökad användningen. En databas kan också hjälpa till att sprida information om svenska projekt internationellt då det finns ett stort intresse i utlandet för informationen. Databasen har ett engelskt gränssnitt. För flertalet av projekten finns redan titel och referat på engelska. BIC ingår i nätverk som gör det möjligt att sprida projektinformationen vidare till internationella databaser såsom ITRD () och RiP (TRB). Det har kommit positiva omdömena från många länder. I konstateras också att svensk informationsförsörjning inom transportområdet håller en mycket hög standard även internationellt sett. BIC har värdefulla internationella sam- arbeten med bl.a. (), National Transportation Library (NTL), Forum of () och NordBalt Transportation Libraries (NBTL) som ingår i Nordic and . Information kommer att kunna finnas kvar genom att det i databasen lagras projektinformation och resultat långsiktigt. Risken att information försvinner blir avsevärt mindre än när till exempel webbplatser tas bort vid projektavslut. Andra tänkbara användningsområden är: att det blir enklare att upptäcka områden där mer forskning behövs, att få en överblick över hur transportforskningen i ser ut inom ett specifikt område, vilka som är finansiärer respektive utförare, att få en överblick över vilka samarbetskonstellationer det finns och hur dessa är kopplade till olika centrumbildningar/program och undvika oavsiktlig dubbelfinansiering, att göra forskningen mer öppen vilket kan öka dialogen mellan till exempel experter och allmänheten att se vilka personer och forskningsmiljöer som finns inom respektive ämnesområden och se vem som gör vad, hitta utförare och grupperingar för riktade utlysningar handlägga frågor som rör svensk transportforskning, hitta personer som kan bli aktuella för rekrytering, göra uttag för utredningar, statistik etc. Den målgrupp som projektdatabasen riktar sig till är stor och mångfacetterad och finns såväl i som utomlands. TRANSIF- utredningen visar, från resultat från en webbenkät att efterfrågan på information om forskningsrapporter och pågående forskning finns hos alla de användargrupper den vände sig till det vill säga professorer, forskare, doktorander, forskningschefer, forskningsledare, konsulter och utredare. En majoritet av professorerna, forskningscheferna och forskarna var dessutom intresserade av att hitta information om forskningsprogram. 9.1.5Hur gå tillväga? Med en nationell projektdatabas med pågående projekt kommer en enhetlig och samlad bild att skapas där projektinformation, resultat och eventuell tillhörighet till projekt, program och centrumbildning länkas ihop. De första stegen har varit att utveckla och driftsätta en nationell projektdatabas inom transportområdet. För att möjliggöra en lansering krävs att de befintliga projekten i databasen uppdateras samt att eventuella nytillkomna projekt, , läggs till. Efter detta ska databasen integreras i Transguide. Transguide kommer då att uppgraderas med bland annat ett nytt gränssnitt. Hur den fortlöpande uppdateringen av nya projekt ska göras på ett smidigt och enkelt sätt är inte färdigdiskuterat. Vidare kommer länkningar till internationella databaser att göras i ett senare skede. Enligt uppgifter från BIC uppgår kostnaderna för att hålla databasen aktuell till . Ingen permanent finansiering finns. 10 Utvärderingar och uppföljningar 1994 publicerades den första STI-ER rapporten. I den lanserades ett nytt uttryck, den Europeiska paradoxen, där man konstaterade att fick höga poäng vad gäller vetenskapliga publikationer men lägre när det gäller patent. Patent antogs då vara ett mått på nyttiggörande och kommersialisering av ny kunskap. Rapporten ledde bland annat till insatser för att stötta kommersialisering och entreprenörskap i de europeiska länderna. Det har överlag, men i varierande grad, gett stärkta resultat. European Innovation Scoreboard (EIS) har publicerat årliga utvärderingar av de 27 EU-ländernas innovations förmåga. Den senaste utvärderingen gjordes 20091 och som grund för utvärderingen användes 29 olika indikatorer som täckte olika områden som till exempel kompetens, finansiering, investeringar, entreprenörskap, omsättning, innovationer och ekonomiska effekter. uppvisar högst innovationsindex av EU-länderna och global tvåa efter . Gruppen med högst innovationsindex, som består av , , , och , har en innovativ förmåga som ligger klart över snittet för de 27 EU-länderna. Den innovativa förmågan i förbättras dock inte i samma hastighet som genomsnittet inom EU. starka områden när det gäller innovation är: kompetens, finansiering och företagsinvesteringar. De svaga områdena är omsättning och nyttjande av innovationer. Vad gäller nyföretagande är vi långt efter och sjunkande i listan. 1 European Innovation Scoreboard (EIS) 2009, Comparative analysis of innovation performance, European Commission, 2010. 10.1Exempel på olika utvärderingar inom transportområdet Utvärderingar som granskar och analyserar delar av transportforskningen i har gjorts av olika myndigheter för att se vilka effekter, både på kort respektive på lång sikt, som har uppnåtts. Målet för forskningsverksamheten har ofta varit att öka kunskap vilket har kunnat mätas i antalet doktorander eller antalet publicerade artiklar. Utvärderingar har gjorts av projekt, program, strategier och finansiering. Utvärderingarna har sedan lett till förbättringar i det system som har utvärderats, till exempel förbättrat system för att välja projekt, ny inriktning på forskningsprogram eller förslag på nytt system för finansiering med fokus på de mål som satts upp. I denna utredning är det transportsektorns forsknings- och innovationssystemet som är i fokus och i detta system är det inte bara ökad kunskap som är målet utan även vilken nytta som uppnås. Någon heltäckande utvärdering av transportforskningssystemet har utredningen inte funnit men utvärderingar av olika delar finns. Nedan följer en kort beskrivning av några utvärderingar inom transportforskningssystemet och resultat från dessa. TØI genomförde en omfattande effektstudie av trafiksäkerhetsforskningen2 i under (1971–2004). Denna effektanalys visar att den trafiksäkerhetsinriktade forskningen haft stor betydelse för att säkerheten kunnat höjas, som den lagt grund för betydande kommersiella framgångar hos fordonsrelaterade industriföretag. Ett av konstaterandena i rapporten är att kvalitet i forskning är ett villkor för att få till stånd en god forskningscirkel och att svensk trafiksäkerhetsforskning är ett exempel på detta. 2 Kolbenstvedt, , m.fl., SAMMANFATTNING Effekter av den svenska trafiksäkerhetsforskningen 1971–2004 , 2007. Nationell strategi för transportforskning beslutade att låta genomföra en uppföljning om transportforskningens inriktning, omfattning och samhällsnytta efter den reformering av den offentliga forskningsfinansieringen som genomfördes /01. Av uppföljningen3 framgick bland annat att FUD-utförarsidan var för fragmentiserad, att finansiärernas satsningar delvis var bristfälligt koordinerade, att långsiktiga och uthålliga finansieringsformer var en bristvara, att svenska FUD-miljöer hade svårt att konkurrera om EU-medel samt att finansieringsformerna inte alltid var resurseffektiva och fokuserade. I strategin föreslogs mål med FUD-miljöer som har internationell slagkraft. För att målen ska nås behövs förändringar både på FUD-utförarsidan och bland finansiärerna av transportrelaterad FUD. Ett paket om fem, till stor del samverkande åtgärder, föreslogs: Resurseffektiva målinriktade insatsformer. Etablera och utveckla starka FUD-miljöer. Tydligare samverkan och ansvarsdelning mellan myndigheterna. WSP Analys & Strategi har på uppdrag av genomfört tre olika studier4 av FUD-verksamhet och tidigare. En del av uppdraget har varit att titta på om projekten kan innebära möjlighet till utveckling av tjänst som kan ha en kommersiell potential. Utredningen konstaterar att FUD-utförarna haft klart för sig att vissa mål för FUD-verksamheten varit vägledande, till exempel minska antalet döda i trafiken, öka tillgängligheten, hållbar utveckling, kostnadsminimering med mera. Utförarna verkar dock inte ha uppfattat att i allt högre grad betonat att den nytta som 3Nationell strategi för transportrelaterad FUD, Policy VP 2004:01, . 4Hammarqvist, , , Vad startar och hur landar det?, WSP Analys & Strategi, , 2009. levereras till användaren, det vill säga nyttan till trafikanten, transportköparen, de närboende, är det som är verkligt viktigt. Studien visade på en låg förekomst av forskningsresultat som bedöms kunna äga potential för en kommersialisering. Det bedömdes som att den viktigaste orsaken till detta var att det är få projekt som är direkt kopplade till produkter och tjänster. Resultatet av ett FUD- projekt var ofta en rapport som i vissa fall ledde till att handböcker och regelverk förändrades. Forskare och FUD-hand- läggare på såg inte kommersialisering som en naturlig följd av FUD-projekt. Uppföljning av den nationella strategin för FUD Transam, genom , gjorde en uppföljning av den nationell strategi för transportrelaterad FUD för åren 2005–20075. Totalt investerades statliga medel i transportrelaterad FUD till ett belopp på och . De flesta myndigheter arbetar i linje med strategins intentioner. Samverkan har, enligt uppföljning, skett kring ett stort antal gemensamma initiativ inom olika områden.