sou · GYB367 · 2010-10-20 00:00:00 — Möjligheten till uppskjuten skolplikt enligt 7 kap. 10 § andra stycket skollagen (2010:800) kvarstår. 5 § Barn som med anledning av försöksverksamheten börjar skolan på vårterminen det kalenderår barnet fyller börjar fullgöra skolplikten först på vårterminen det kalenderår barnet fyller . Beslut att ett barn ska börja skolan på vårterminen det kalenderår barnet fyller fattas av barnets vårdnadshavare. För att skolplikten ska bli uppskjuten i enlighet med första stycket ska vårdnadshavares beslut om att barnet börjar skolan på vårterminen det kalenderår barnet fyller registreras då inskrivning av barnet ska ske enligt 6 kap. 1 § första stycket grundskoleförordningen (1994:1194). 6 § Barn som med anledning av försöksverksamheten börjar skolan på vårterminen det kalenderår barnet fyller ska jämställas med skolpliktiga barn i fråga om rätten att börja skolan. 7 § Hemkommunen ska ha ansvar för att alla elever som deltar i försöksverksamheten får föreskriven utbildning. 8 § När en elev börjar eller slutar vid en fristående skola som deltar i försöksverksamheten ska huvudmannen lämna uppgift om detta till hemkommunen. 9 § Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får för skolor som deltar i försöksverksamheten meddela föreskrifter om undantag från bestämmelserna i 10 kap. 3 § första stycket och 5 § skollagen (2010:800) samt från skyldigheten att tillämpa före- skrifterna om antalet timmar för ämnen och ämnesgrupper (timplanen) i bilaga 1 till skollagen. 10 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om ledning och samordning av försöks- verksamheten, fortbildning för berörda lärare samt om uppföljning och utvärdering av försöksverksamheten. Denna lag träder i kraft och tillämpas från den tidpunkt regeringen bestämmer. förordning om försöksverksamhet med flexibel skolstart i 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser som kompletterar lagen (2011:xxx) om försöksverksamhet med flexibel skolstart i . Bestämmelserna i förordningen gäller såväl offentlig som enskild huvudman. 2 § ska leda och samordna försöksverksamheten. 3 § Kommuner får ansöka om att delta i försöksverksamheten med en eller flera skolor. Ansökan får omfatta såväl offentliga som fri- stående skolor och ska ges in till . Kommunens beslut om att ansöka om deltagande ska fattas av kommunfullmäktige. 4 § ska besluta vilka uppgifter kommunens ansökan ska innehålla och vilka handlingar som ska ges in tillsam- mans med ansökan samt när och på vilket sätt ansökan senast ska lämnas in. får även meddela föreskrifter om ansökningsförfarandet i övrigt. 5 § ska besluta vilka kommuner och skolor som får delta i försöksverksamheten. ska besluta om kriterier för urvalet av deltagande kommuner och skolor. 6 § De elever som börjar årskurs 1 vid de utvalda skolorna ingår i försöket. Försöket ska under varje läsår som försöket pågår omfatta 2 500 elever. De elever som börjar årskurs 1 under försökets första läsår utgör en kontrollgrupp. De tre följande läsåren får de elever som börjar årskurs 1 börja som framgår av 4 § första stycket lagen (2011:xxx) om försöksverksamhet med flexibel skolstart i . 7 § De huvudmän som deltar i försöksverksamheten åtar sig att medverka i den uppföljning och utvärdering av försöks- verksamheten som enligt 11 § ska svara för. 8 § Vid de skolor som deltar i försöksverksamheten ska rektor se till att berörda lärare genomgår den fortbildning som ges med anledning av försöksverksamheten. 9 § får för skolor som deltar i försöksverksam- heten meddela föreskrifter om undantag från bestämmelserna i 10 kap. 3 § första stycket och 5 § skollagen (2010:800) samt från skyldigheten att tillämpa föreskrifterna om antalet timmar för ämnen och ämnesgrupper (timplanen) i bilaga 1 till skollagen. 10 § En elev som deltar i försöksverksamheten och har börjat skolan på vårterminen ska hänföras till årskurs 2 eller 3 senast inför sin femte termin. Beslut om vilken årskurs en elev ska hänföras till sker med tillämpning av bestämmelserna i 6 kap. 3–6 §§ grundskole- förordningen (1994:1194). 11 § ska svara för att uppföljning och utvärdering av försöksverksamheten sker. får därvid meddela föreskrifter om vilka upplysningar, handlingar och annat material som ska lämnas av huvudmännen för de deltagande skolorna. 12 § Beslut av enligt denna förordning får inte överklagas. Denna förordning träder i kraft och tillämpas från den tidpunkt regeringen bestämmer. lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Sekretess gäller hos för uppgift i den upp- följning och utvärdering som anges i 11 § förordning (2011:xxx) om försöksverksamhet med flexibel skol- start i , om det kan antas att någon enskild person eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän hand- ling gäller sekretessen i högst sjut- . Den tystnadsplikt som följer av Den tystnadsplikt som följer av 8 § och den 8 och 8 a §§ och den tystnadsplikt följer av ett förbehåll som gjorts som följer av ett förbehåll som med stöd av 7 § andra meningen inskränker rätten enligt 1 kap. 1 § 1 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen 1 kap. 1 och 2 §§ och 1 kap. 1 frihetsgrundlagen att meddela och Den tystnadsplikt som följer av 2 § inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter, när det är fråga om uppgift om annat än verkställighet av beslut om vård utan samtycke. Denna lag träder i kraft och tillämpas från den tidpunkt regeringen bestämmer. tillkännagav som sin uppfattning att det ska finnas en möjlighet för skolor att införa flexibel skolstart (bet. 2005/06:UbU14, rskr. 2005/06:241). Med flexibel skolstart avsågs då att elever ska kunna börja årskurs 1 i på höst- eller vårterminen det år barnet fyller sex eller , beroende på föräldrars beslut. Eftersom det kan vara svårt för föräldrar att fatta ett beslut ska skolmognadsprov erbjudas som underlag. Bakgrunden till tillkännagivandet var att barn mognar i olika takt och att det därför behöver finnas en möjlighet att anpassa skolstarten därefter. Vidare angavs det att det är mycket viktigt att barn får en bra start i . Förskolans och förskole- klassens verksamhet kan fylla en viktig funktion som måste samordnas med så att övergången sker på ett sätt som gagnar elevers utveckling. Behovet av en utredning motiverades i direktiven (dir. 2009:98) med att utbildningssystemet måste ha kapacitet att se potentialen hos varje elev om ska vara ett framgångsrikt land . Varje elev har rätt att utvecklas utifrån sina egna förutsättningar, såväl de som riskerar att inte nå de grundläggande målen som elever som lätt når kunskapskraven och som med ytter- ligare ledning och stimulans kan nå längre i sin kunskapsutveckling. Med nuvarande regelverk måste ett barn som mognar tidigt börja skolan , om föräldrarna anser att han eller hon skulle behöva mer stimulans. Ett barn som skulle dra fördel av att vänta lite längre med skolstarten måste i sin tur vänta . Regeringen bedömer att förutsättningarna för eleverna att nå målen kan förbättras genom att öka individanpassningen, under- lätta övergångar samt öka flexibiliteten inom utbildningssystemet. Elva kommuner har ansökt om möjlighet att få bedriva försöksverksamhet med flexibel skolstart. Dessa kom- muner har ansett att de kan erbjuda elever en bättre utbildning på detta sätt och gör bedömningen att det är genomförbart. utredningar har dock påvisat vissa problem med införandet av flexibel skolstart i . Regeringen ansåg därför att det fanns anledning att mer utförligt än tidigare utreda möjligheten att starta en försöks- verksamhet. Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppgift att föreslå hur införandet av en försöksverksamhet med flexibel skolstart i kan genomföras (dir. 2009:98). Av direktiven framgår att den flexibla skolstarten inte bara avser att elever ska kunna börja årskurs 1 i på höst- eller vårterminen det år barnet fyller sex eller , som i det tidigare tillkännagivandet, utan att det även ska vara möjligt för elever att börja på vårterminen det år de fyller . Uppdraget har omfattat att redogöra för dels vilka ekonomiska, organisatoriska och pedagogiska förutsättningar som ska finnas för att en försöksverksamhet ska kunna genomföras, dels vilka konsekvenser flexibel skolstart får för genomströmningen i utbildningssystemet. En försöksverksamhet ska tillmötesgå föräldrars önskemål och öka deras valfrihet. Förslaget till försöksverksamhet ska vara sådant att effekterna på elevers resultat ska kunna utvärderas. Även andra aspekter, t.ex. elevers sociala utveckling, bör kunna belysas. I utvärderingen ska det dessutom ingå att se över om försöks- verksamheten har medfört några ekonomiska konsekvenser och i så fall vilka. Utredaren ska även redovisa hur kommunerna kan nyttja nuvarande lagstiftning för att göra starten i förskoleklassen mer flexibel samt lämna förslag till på vilket sätt föräldrar och barn ska erbjudas skolmognadsprov. Utredaren skulle redovisa uppdraget . Det är angeläget att bygga utredningens överväganden och förslag på den kunskap som finns rörande barns utveckling och lärande samt om hur förskola, förskoleklass och skola fungerar för barn i de aktuella åldrarna. På utredningens uppdrag har därför fyra forskare sammanställt kunskapsöversikter inom områden av betydelse för bedömning av berörda frågor nämligen; professor , , som skrivit på temat Barns utveckling och lärande; professor , , som skrivit om Ålder och skolstart; fil , , som skrivit om Sätt att organisera för att individanpassa skolgången och fil lic , Linnéuniversitetet, som skrivit på temat Förskoleklassen som övergångsform. Dessa kunskapsöversikter, som fogats som bilagor till betänkandet, utgör tillsammans en vetenskaplig grund för utredningens arbete. Utredningen har under arbetets gång hållit fyra sammanträden med de experter som genom regeringskanslibeslut knutits till utredningen. De kommuner som vid ett eller flera tillfällen ansökt om att få bedriva försöksverksamhet med flexibel skolstart har inbjudits till överläggningar med utredningen och därutöver kontaktats i olika frågor. Vidare har utredningen samrått med en referensgrupp bestående av företrädare för lärarnas och skolledarnas fackliga organisationer, föräldra- och elevorganisationer samt . Dessutom har utredningen haft möjlighet att träffa förskole- och grundskolenämnd samt skolledare i kommun. Utvär- deringsfrågor har diskuterats med professor vid och fil vid (). En webbenkät har tillställts samtliga kommuner och ett urval om 100 huvudmän för fristående grundskolor. Svar inkom från av kom- munerna, vilket motsvarar 196 kommuner och från huvudmän för fristående grundskolor. 1.3Betänkandets disposition och innehåll Betänkandet inleds med ett kapitel om gällande rätt efter . I kapitel 3 ges en bakgrund till frågan om flexibel skolstart och i kapitel 4 finns sammanfattningar av de kunskaps- översikter som har beställts inom ramen för utredningsarbetet samt några internationella utblickar. I kapitel 5 redovisas hur den flexibilitet som finns i systemet utnyttjas samt därefter, i kapitel 6, beskrivs hur denna flexibilitet vad gäller förskoleklassen bättre skulle kunna tas till vara. I kapitel 7 lämnas förslag till hur försöksverksamheten kan följas upp och utvärderas och i kapitel 8 förslag till försöks- I kapitel 9 redovisas de rättsliga konsekvenserna för bl.a. skolplikten av flexibel skolstart. Kapitel 10 innehåller förslag till hur föräldrar kan ges stöd inför beslut om sitt barns skolstart. I kapitel 11 redovisas förslag rörande kostnader av en försöksverksamhet, i kapitel 12 behandlas personlig integritet och sekretessbehov och i kapitel 13 återfinns övriga konsekvens- analyser. I det sista kapitlet, kapitel 14, återfinns författnings- kommentarer till lagförslagen. Därutöver innehåller betänkandet sju bilagor: kommitté- direktiven, forskarnas kunskapsöversikter och utredningens webbenkäter. Benämningen flexibel skolstart har tidigare använts med olika inne- börd. Av utredningens direktiv framgår att flexibel skolstart avser: att elever ska kunna börja årskurs 1 i på höstterminen eller vårterminen. Det innebär med nuvarande regler för skolpliktens inträdande en flexibilitet att kunna börja årskurs 1 det år barnet fyller sex eller , eller på vårterminen det år barnet fyller , allt beroende på föräldrarnas beslut. (dir. 2009:98, s. 10–11) I kunskapsöversikten av (se bilaga 4) proble- matiseras begreppen individualiserad och individanpassad under- visning och hur dessa hänger ihop. I betänkandetexten används begreppet individanpassad undervisning. I betänkandet används benämningen föräldrar synonymt med vårdnadshavare. Eftersom förskola och fritidshem är de mest förekommande formerna av barnomsorg och skolbarnsomsorg runt skolstarten, utgår resonemangen i betänkandet från dessa verksamheter. De laghänvisningar som görs i betänkandet avser bestämmelser i den nya skollagen (2010:800) om inte annat anges. En ny skollag (SFS 2010:800) trädde i kraft och tillämpas på utbildning och annan verksamhet fr.o.m. . En försöksverksamhet med flexibel skolstart kommer därför att ske i en ny kontext, som i vissa hänseenden skiljer sig från den av vilken erfarenheter finns. I förevarande kapitel redovisas gällande rätt för förskoleklassen och enligt den nya skollagen samt de förändringar som denna innebär. Redovisningen begränsas till de delar som bedöms ha relevans för den avsedda försöksverksamheten. Redovisningen hänför sig – förutom till lagtexten i den nya skollagen och grundskoleförordningen (1994:1194) – såvitt för- skoleklassen i huvudsak till prop. 2009/10:165, s. 219, s. 357–359, 361–366, s. 631, s. 646, s. 718–725, s. 727 och s. 926, såvitt avser i huvudsak till samma proposition s. 219, s. 294 f., s. 631, s. 646, s. 708 f., s. 727–734, s. 736–738, s. 743 f., s. 746 och s. 926 samt såvitt avser skolplikten och rätten till utbildning i huvudsak till samma proposition s. 333–343, s. 577–580, s. 697–699 och s. 702–705, s. 708–710. Det ska i sammanhanget noteras att den nu gällande grund- skoleförordningen kommer att upphävas och ersättas med ny eller nya förordningar innan den nya skollagen börjar tillämpas. När det gäller vissa andra bestämmelser i den nya skollagen som är av intresse hänför sig redovisningen i huvudsak från nyssnämnda proposition s. 284–294, s. 540–550, s. 555–559, s. 662–667, s. 894 f., s. 897 f. och s. 903–907. I de fall lagtexten är direkt citerad anges paragrafen inom parantes. Om hänvisning till en paragraf sker genom att se eller jfr används, återges endast paragrafens innehåll. 2.1Förskoleklassen i den nya skollagen Förskoleklassen regleras i kapitel 9 i den nya skollagen. Enligt skollag (1985:1100) avsågs med skolform endast de utbildningar som anordnades av det offentliga skolväsendet. I den nya skollagen avses de angivna utbildningarna, oavsett om dessa anordnas av det allmänna (en offentlig huvudman) eller en enskild huvudman (prop. 2009/10:165, s. 631). Detta innebär att de allmänna bestäm- melserna i kapitel 9 (2–11 §§) gäller såväl offentliga huvudmän som enskilda huvudmän. Huvudprinciperna för förskoleklassen i den nya skollagen överensstämmer med vad som gällde skollag. Förskole- klassen ska även fortsättningsvis utgöra en egen skolform och vara frivillig. I den nya skollagen samordnas de organisatoriska bestäm- melserna så långt som möjligt med bestämmelserna för grund- skolan och motsvarande skolformer. Syftet är att skapa en enhetlig reglering och att ytterligare underlätta integrationen mellan för- skola, förskoleklass, skola och fritidshem. Detta gäller t.ex. ansvaret för att tillhandahålla förskoleklass som ligger på barnets hemkommun, regler för val av och mottagande i skolenhet samt möjligheten att gå i en annan kommuns förskoleklass (prop. 2009/10:165, s. 357). Förskoleklassen är avsedd för barn som ännu inte har börjat någon utbildning för fullgörande av skolplikten (9 kap. 4 § första stycket). Bestämmelsen motsvarar delvis 2 b kap. 2 § första stycket skollag. I bestämmelsen anges en övre åldersgräns för att få utbildning i förskoleklassen. Detta innebär att barn som har nått skolpliktig ålder, men har medgetts att påbörja utbildning för fullgörande av skolplikten , har rätt till utbildning i förskoleklassen. Bestämmelsen innebär att det är barnets vårdnads- havare som väljer om barnet ska gå i förskola eller förskoleklass, eller i grundskola eller en motsvarande skolform, under höst- terminen det kalenderår barnet fyller och påföljande år. Alla barn som är bosatta i ska erbjudas förskoleklass fr.o.m. höstterminen det kalenderår barnen fyller . dock tas emot tidigare (9 kap. 5 §). Bestämmelsen motsvarar delvis 2 b kap. 2 § första och andra styckena skollag när det gäller förskoleklass med offentlig huvudman. Trots att regleringen möjliggör en mycket flexibel start sker starten i förskoleklass nästan uteslutande vid höstterminens början. Det finns inga bestämmelser som hindrar en flexibel start, men det förutsätter att vårdnadshavare begär det. Vid bedömningen av frågan om när eleven ska börja förskoleklass bör stor hänsyn tas till elevens behov av kontinuitet i kamratrelationer och hur lämplig plats i fritids- hemmet kan erbjudas (prop. 2009/10:165, s. 359). Omfattningen av förskoleklassen ska även fortsättningsvis vara minst . Timmarna avser enligt den nya lagen per läsår och inte som skollag (jfr 9 kap. 3 § och 7 §). Genom att utbildningen i förskoleklassen enligt den nya lagen ska bedrivas under ett läsår, som ska bestå av en höst- och en vårtermin, kommer regleringen om läsårets omfattning att överens- stämma med . Ändringarna innebär i praktiken inte någon avgörande skillnad eftersom huvudmannen själv beslutar både när ett läsår och när terminer börjar och slutar. 2.1.3Hemkommunens ansvar samt elevens placering vid skolenhet Hemkommunen, i de allra flesta fall den kommun där barnet är folkbokfört, ansvarar för att utbildning i förskoleklassen kommer till stånd för alla barn i kommunen som önskar sådan utbildning (9 kap. 12 § första och andra styckena). Skyldigheten att se till att förskoleklass kommer till stånd reglerades skollag i 2 b kap. 2 § första stycket. gällde att plats i förskoleklass skulle anvisas av den kommun där barnet stadigvarande vistades. Förändringen avseende vilken kommun som ansvarar för barnets utbildningsplats i förskoleklass syftar till att få likartad reglering med och motsvarande skolformer. Dessutom är det enklare för en kommun att fullgöra sina skyldigheter om ett register hos en myndighet, i detta fall folkbokföringen, utgör underlag. Väljer ett barns vårdnadshavare att låta barnet få utbildning som anordnas av en annan huvudman är hemkommunen inte skyldig att anordna utbildning för barnet. Om barnet av någon anledning inte avser att fortsätta sin utbildning hos en annan huvudman är hemkommunen återigen skyldig att ta emot barnet i Om det finns särskilda skäl, får hemkommunen komma överens med en annan kommun att denna i sin förskole- klass ska ta emot barn vars utbildning hemkommunen svarar för, t.ex. om de geografiska förhållandena ger en kortare resväg (9 kap. 12§ tredje stycket). Ett barn har rätt att bli mottaget i förskoleklass med offentlig huvudman i en annan kommun än den som ska svara för barnets utbildning, om barnet med hänsyn till sina personliga skäl har särskilda skäl att få gå i den kommunens förskoleklass (9 kap. 13 § första stycket). Bestämmelsen är ny, men har sin motsvarighet skollag för grundskola med offentlig huvudman samt återfinns såvitt avser i den nya skollagen i 10 kap. 25 §. Bestämmelsen är tillämplig för barn som av olika skäl rent faktiskt vistas längre eller i en annan kommun än hemkom- munen, t.ex. ett barn som är familjehemsplacerat i en kommun, men folkbokfört i en annan kommun. Bestämmelsen kan även bli tillämplig i situationer där familjens bosättning gör det enklare att ta sig från bostaden till en skolenhet med förskoleklass i en annan kommun än hemkommunen. Vid bedömningen av om det före- ligger särskilda skäl för mottagande i en annan kommuns förskole- klass finns det anledning att särskilt beakta barnets lägre ålder och mognad, vid vilken skolenhet den andra kommunen avser att placera barnet i samt barnets fortsatta skolgång i (jfr 10 kap. 31 §). Efter önskemål av barnets vårdnadshavare får en kommun även i annat fall i sin förskoleklass ta emot ett barn från en annan kommun (9 kap. 13 § andra stycket). Någon skyldighet för kommunen att ta emot barn som inte har särskilda skäl för det finns dock inte. Även denna bestämmelse är ny, men har lag sin motsvarighet för samt återfinns för grund- skolan i den nya skollagen i 10 kap. 27 §. En elev ska placeras vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå (9 kap. 15 § första stycket). Elevens vårdnadshavare bör ha samma möjlighet att genom egna önskemål styra valet av skolenhet inom kommunen i förskoleklassen som i (jfr 4 kap 6 § tredje stycket skollag, prop. 1992/93:230, s. 73 samt den nya skollagen 10 kap. 30 §). Om vårdnadshavarens önskemål om placering medför att en annan elevs berättigade krav på placering i en skolenhet nära hemmet åsidosätts ska kommunen, i likhet med vad som gäller inom , frångå önskemålet och placera eleven vid en annan skolenhet. Det måste därvid beaktas att elever i förskoleklassen saknar rätt till skolskjuts. Den s.k. närhets- principen gäller alltjämt, dock har vårdnadshavares önskemål om elevens placering vid en specifik skolenhet markerats tydligare i den nya skollagen än skollag. Kommunen får i andra fall frångå vårdnadshavarens önskemål endast om den önskade placer- ingen skulle medföra att betydande organisatoriska eller eko- nomiska svårigheter uppstår för kommunen (9 kap. 15 § andra stycket samt beträffande begreppet organisatoriska eller ekono- miska svårigheter, se prop. 2009/10:165, s. 219). lag regleras frågan om vid vilken skolenhet inom kommunen barnet ska placeras i 2 b kap. 3 § första stycket. En elev som har tagits emot i en kommuns förskoleklass ett visst läsår har rätt att gå kvar hela läsåret, även om de förhållanden som låg till grund för mottagandet ändras under läsåret (9 kap 14 §). Bestämmelsen för förskoleklassen saknar motsvarighet skollag, men har samma innebörd som motsvarande bestämmelse för (se 10 kap. 28 §). En av intentionerna med förskoleklassen är att gruppen ska hållas samman fr.o.m. skolstarten. Detta framstår som särskilt tydligt i de fall förskole- klassens elever ingår i åldersblandade grupper tillsammans med elever från . Det är viktigt att risken för att eleven ska vara tvungen att byta skola vid övergången från förskoleklass till grundskola på grund av olika regelsystem elimineras. Därför finns en bestämmelse i grundskolekapitlet om att en elev som har mottagits i en förskoleklass vid en viss skolenhet i kommunen ska ha rätt att fortsätta i vid samma enhet (10 kap. 31 §). I praktiken blir ofta val av förskoleklass också ett val av grundskola. Förskoleklassen ska stimulera elevernas utveckling och lärande och förbereda dem för fortsatt utbildning. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Förskoleklassen ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap (9 kap. 2 §). Bestämmelsen motsvarar 2 b kap. 1 § skollag. Hem- kommunen ska informera vårdnadshavarna om förskoleklassen och syftet med denna samt verka för att barnen deltar i den (9 kap. 4 § andra stycket). Bestämmelsen motsvarar i sak 2 b kap. 3 § andra stycket skollag när det gäller verksamhet med offentlig Barnets hemkommun ska numera även ansvara för information som avser verksamhet med enskild huvudman. Minst en gång varje läsår ska läraren, eleven och elevens vårdnadshavare ha ett utvecklingssamtal om elevens utveckling och lärande (9 kap. 11 §). Paragrafen saknar motsvarighet skollag. En allmän bestämmelse om fortlöpande information till eleven och elevens vårdnadshavare finns i 3 kap. 4 §, vilken tidigare motsvarades närmast av den inledande meningen i 7 kap. 2 § grundskoleförordningen (1994:1194).