sou · GYB340 · 2010-05-28 00:00:00 — som drivs av IOM, riktar sig specifikt till somalier bosatta i och fokuserar på att attrahera expertis inom förvaltning, personal- och rekryteringsområdet liksom inom finansiell styrning för tillfällig tjänstgöring i . är ett annat IOM-projekt och riktar sig till den somaliska diasporan i . Projektet syftar till att matcha diasporaexpertis inom hälsoområdet med behov i . I bedriver kooperativet i , som startats av somaliern , utbild- nings- och bemanningsverksamhet för lågutbildade invandrare, framförallt från . Verksamheten innehåller också element av kunskapsåterföring, bl.a. inom sociala frågor, undervisning och på infrastrukturområdet. Befolkning: 75,7 milj. BNP/Capita: 11 (2008)75 Totala remitteringar: 1,36 mdr USD (2008)76 Remitteringar som andel av BNP (%): 0,2 (2008)77 Nettomigration (2005-10): -0,1 migranter /1 000 invånare78 De största destinationsländerna: , , Neder- länderna, samt USA79 Personer födda i bosatta i : 40 766 (2009) Turkiska arbetskraftsmigranter till under (2009): 349 Andel som förvärvat svenskt medborgarskap: Gäststudenter från /02 respektive 2008/09: 37 respektive 450 Antal vänortssamarbeten mellan och : 2, samt det s.k. Tusenetprojektet80. De bilaterala banden mellan och sträcker sig långt tillbaka i tiden. första handelsavtal med slöts och det första svenska generalkonsulatet i landet etablerades 1757. har en mycket omfattande migrationshistoria med . , när den svenska industrin gick på högvarv och behövde arbetskraft, blev turkiska arbetskraftsmigr- anter ett viktigt tillskott. Många av dem har sedan valt att bosätta sig i och den turkiskfödda diasporan uppgår till knappt 41 000 personer. Omkring 30 000 av dessa kommer från den lilla staden med omnejd söder om . Staden har 20 000 invånare. Stora grupper, varav de flesta kurder, 75Se vidare /sb/d/2364 76IOM (2010). 77Världsbanken (2009). 78IOM (2010) Se vidare /jahia/Jahia/ 79IOM (2010) Se vidare /jahia/Jahia/ 80Tusenetprojektet ingår som en del i utvecklingssamarbete med . Projektet syftar till att stärka demokratiseringsprocessen och respekten för mänskliga rättigheter. En viktig ingrediens är samarbete mellan lokala myndigheter i och . Totalt omfattas sex svenska och 23 turkiska städer samt Kommuner och Landsting (SKL) och dess turkiska motpart, Union of Municipalities of . kommer också från sydöstra , företrädesvis från städerna och Miyat. kom 349 personer från till inom ramen för . Antalet turkiska gäststudenter har ökat dramatiskt och uppgick under /09 till 450 per- soner, varav 197 kvinnor och 253 män. finns flertalet svenska storföretag representerade i och det bilaterala utbytet är omfattande. utgör också ett allt populärare turistmål för svenskar. inledde 2005 anslutningsförhandlingar om medlemskap i för vilket man fått stöd. är ett av de länder med vilka enligt regeringsbeslut ska bedriva reformsam- arbete inom utvecklingssamarbetets ram. – en nation med lång erfarenhet av cirkulär migration har under det senaste halvseklet varit ett stort ursprungs- land för arbetskraftsmigranter till . Ett bilateralt avtal om gästarbetarprogram med den Federala Republiken blev startskottet på en omfattande turkisk arbetskraftsmigra- tion till en rad europeiska länder, däribland . Avtalet kom till stånd på turkiskt initiativ sedan landets regering sett utveck- lingsmöjligheterna med att skicka gästarbetare till utlandet som kunde sända hem pengar. Det var också en metod för att minska arbetslösheten på hemmaplan. I den nationella utvecklingsplanen för perioden –1967 identifierades export av överflödig arbets- kraft som ett centralt inslag. Flera bilaterala avtal följde med länder som , , och . ingick också mindre formaliserade överenskommelser om tillhandahål- lande av arbetskraft med en rad andra länder, däribland . karaktäriseras som en period av massemigration där över 100 000 personer lämnade för arbete på annat håll. Även blev en viktig destination för turkiska migranter med omkring 700 000 turkiska gästarbetare i regionen mellan 1975– 1995.81 blev roll som destinationsland för migranter från framför allt och länder i successivt allt större. Denna trend har hållit i sig och länder som 81 Icduygu (2008). , , och , samtliga stora mottagare av remitteringar, har en relativt stor utvandring till . har förblivit ett ursprungsland för migr- ation till bl.a. och , ofta inom ramen för olika matchningsprogram eller säsongsarbetarprogram. har den turkiska migrationen till EU minskat dramatiskt. Begränsningar i tillstånd och viseringar från europeisk sida är ett skäl, men ännu viktigare är det faktum att den inhemska ekonomiska utvecklingen tagit fart vilket lett till att färre individer överväger migration som en strategi för att få det eko- nomiskt bättre. Turkiska myndigheter bedriver inget formaliserat arbete riktat till den turkiska diasporan i utlandet.82 Befolkning: 45 milj. (2010) BNP/Capita: (2008) 83 Totala remitteringar: 5,8 mdr USD (2008)84 Remitteringar som andel av BNP (%): 3,2 (2008) Nettomigration (2005-10): -0,3/1 000 invånare85 De största destinationsländerna: , , , samt Migranter av ukrainskt ursprung bosatta i : 4 235 (2009) Andel som förvärvat svenskt medborgarskap: Ukrainska arbetskraftsmigranter till under (2009): 371 Gäststudenter från /02 respektive 2008/09: 38 respektive 149 Antal vänortssamarbeten mellan och : 4 82Icduygu (2008). 84IOM (2010). 85IOM (2010). Se vidare /jahia/Jahia/ De bilaterala förbindelserna mellan och har utvecklats betydligt . EU-dimensionen är central för relationen och är pådrivande inom EU för ett gradvis närm- ande mellan unionen och . bedriver utvecklings- samarbete med vars övergripande mål är ökad EU-inte- gration genom stöd för demokratisk samhällsstyrning och mänsk- liga rättigheter, samt inom naturresurser och miljö. Den ukrainska diasporan i uppgick till 4 235 per- soner varav det stora flertalet kommit . 371 personer från kom till som arbets- kraftsinvandrare, huvudsakligen för tjänstgöring inom jord- och skogs- bruksnäringen. Ett stadigt ökande antal gäststudenter från studerar i . Under /09 uppgick antalet till 149, varav 77 kvinnor och 72 män. har efter självständigheten tagit viktiga steg mot demokrati och marknadsekonomi, men allvarliga problem kvarstår. Den inrikespolitiska scenen har också karaktäriserats av intressekon- flikter och turbulens . Historien har skapat speciella förutsättningar för migration är ett land med lång migrationshistoria. Den ukrainska dia- sporan har spridits över världen i olika migrationsvågor. När Sovjet- unionen under flyttade fram sina gränser västerut flydde många ukrainare till , en del av dem via tyska fångläger. Från fortsatte en stor del av dessa till och . En grupp som efter självständigheten lämnat i stor skala är judiska migranter som flyttat till . Bara lämnade 68 000 judar Ukraina.86 Denna grupp hade också en viss, men begränsad, möjlighet att lämna landet även under sovjettiden.87 Men rörligheten har varit stor även i andra riktningen. har haft ett kontinuerligt inflöde av migranter från andra forna sovjet- republiker, numera OSS-stater. 86 Malynovska (2004) lämnade 81 000 judiska migranter för . inflyttning för av befolkningsökning, medan motsvarande siffra var . Med och järnridåns fall öppnades möjligheter för en storskalig återvandring av grupper som utsatts för repression, som tvångsförflyttats eller som av andra skäl tvingats lämna landet, såväl från andra OSS-republiker till som från till framför allt Ryssland.88 skickades t.ex. arbetskraft från för att delta vid omfattande byggprojekt i såväl som ryska och har sedan blivit kvar där.89 En ny lagstiftning antogs 1990 som underlättar för personer av ukrainskt ursprung och härkomst att återvända och erbjudas med- borgarskap. Hundratusentals människor har hörsammat denna möjlighet och 1999 hade totalt sju miljoner från andra f.d. sovjetre- publiker erhållit ukrainskt medborgarskap.90 har ukrainare i första hand lämnat landet för att arbeta utomlands. av den arbetsföra befolk- ningen i har lämnat landet i detta syfte.91 Den största delen av arbetskraftsmigrationen sker till men ukrainska medborgare utgör också en av de största grupperna i när det gäller arbetskraftsmigration. Framför allt , , , , och har stora ukrainska diasporor. Flera av dem som arbetar i EU-länder gör det dock utan erforderliga tillstånd. De grupper som migrerar i större skala och utan avsikt att bosätta sig permanent i ett tredje land utför ofta okvalificerade arbeten inom hushålls- och byggnadssektorn.92 Ett projekt med stöd av EU och IOM som syftar till att matcha 50 ukrainska migranter med portugisiska arbetsgivare, har lanserats mellan och . Projektet inne- fattar också stöd till återetablering av migranterna på den ukrainska arbetsmarknaden i . och har också ett bilateralt avtal om arbetskraftsmigration inom byggsektorn.93 88Hedberg och (2008). 89Malynovska (2004). 90Ukrainas första medborgarskapslagstiftning: Ukrainian on Ukrainian Citizenship, (), som uppmuntrade återvandring genom beviljande av medborgarskap till per- soner med ukrainskt ursprung. 91Svenska ambassaden, (2010) I denna grupp inkluderas inte de som pendlar över gränsen till andra länder för att arbeta. 92Svenska ambassaden, (2010). 93EuropeAid, 2010 Se vidare /europeaid/what/migration- asylum/index_en.htm har deltagit i ett samarbete rörande asyl- och migrationsfrågor med bl.a. inom ramen för den s.k. Söderköpingsprocessen. Detta samarbete har finansi- erats av bl.a. Stora diasporagrupper från återfinns , förutom i Ryss- land och andra , i och . I syfte att knyta diasporan närmare arrangerades 1992 . Tonvikten för evenemanget var de stora återvandringsströmmarna till från forna sovjetrepubliker och beslut fattades om att aktivt och praktiskt stödja dem som ville återvända till moderlandets jord. Ett särskilt ministerium upp- rättades94 som bl.a. fick till uppgift att överse denna frivilliga åter- vandring liksom att hantera integrationsfrågor i återvandringens spår. I ministeriets uppgifter ingår även att på olika sätt etablera rela- tioner med den ukrainska diasporan i utlandet. Från regeringens sida är synen på de växande utgående migra- tionsströmmarna tudelad och ett arbete pågår med att ta fram en strategi om hur det ökade utflödet av ukrainska arbets- kraftsmigranter ska hanteras. Å ena sidan har , efter av relativt god ekonomisk tillväxt, drabbats hårt av den ekonomiska krisen med hög arbetslöshet som följd. Ur denna aspekt är migr- ationen till gagn för så väl landet som för de enskilda individer som hittar arbete på andra håll, inte minst eftersom en stor del av de som söker sig utomlands för arbete kommer från landsbygden där möjligheterna att finna arbete är små. Å andra sidan pekar mycket på att , i likhet med bl.a. och många andra länder, inom överskådlig tid kommer att drabbas av arbetskraftsbrist. Det finns en oro för att konkurrensen om arbetskraften, inte minst mellan och , kom- mer att öka framöver. Kompetensflykt i den ekonomiska krisens spår, framförallt när det gäller högutbildade ungdomar, är en rea- litet. Minskande befolkning är ett allvarligt problem för . Den politiska och ekonomiska utvecklingen på hemmaplan utgör det viktigaste incitamentet för att behålla såväl den kvalificerade som lågutbildade arbetskraften i landet. Index som mäter utveckling Generella mått på utveckling BNP/Capita: Detta är det mest använda måttet på ett lands utveck- lingsnivå. BNP (bruttonationalprodukt) är ett aggregerat mått på ett lands materiella välstånd och beaktar endast sådant som kan pris- sättas, dvs. varor och tjänster. Måttet anges ofta fördelat per invånare. Human Development Index (HDI): UNDP:s mått på mänsklig utveckling som baserar sig på tre indikatorer: förväntad livslängd, läskunnighet i vuxen ålder (mätt i antal skolår) samt BNP/capita. HDI rangordnar 182 länder (mellan 1–182) och ytterligare 12 länder omnämns utan ranking.1 Index som mäter utveckling utifrån politiska faktorer Global Democracy Index (): Indexet ger ett mått på det politiska deltagandet och demokratin i ett land. Fem indikatorer används: valprocesser och pluralistiska inslag, respekt för medborgerliga rättigheter, regeringsduglighet, politiskt deltagande samt politisk kultur. Indexet rangordnar 165 länder från 1–165.2 1Se vidare /en/statistics Corruption Index (). Indexet ger ett mått på korruptionens utbredning respektive öppenheten i ett land. Totalt rangordnas 180 länder baserat på mätvärden mellan 0 och 10.3 Index som mäter utveckling utifrån ekonomiska faktorer Global Competitiveness Index (): Detta index mäter ett lands internationella konkurrenskraft. 133 länder rangordnas där det högst placerad landet hade 5.6 () och det lägst placerade 9,5 () under 2009.4 Knowledge Economy Index (): Indexet mäter ett lands kunskapsgrad, innovationskraft etc. utifrån indikatorer så som antal patent, utvecklingsnivå etc. Indexet listar 145 länder baserat på mätvärden mellan 0–10.5 Index of Economic Freedom (och ): Ett index som mäter graden av ekonomisk frihet i ett land utifrån tio indikatorer, däribland företagsfrihet, handelsfrihet, skatte- mässiga förutsättningar, statens utgifter, äganderätt, korruption, arbetsrättsliga faktorer med flera. Totalt 179 länder rangordnas utifrån mätvärden mellan 0–100. placerade sig sämst (1,0) medan låg i topp (89,7).6 Global Business Index (): Ett index som ger ett mått på förutsättningarna för att idka affärsverksamhet i ett visst land. Tio indikatorer ingår, bl.a. tidsåtgång för att registrera ett företag, lagstiftning kring äganderätt, tillståndshantering, investeringsskydd etc. Indexet rangordnar 183 länder (1–183).7 Index som mäter utveckling utifrån sociala faktorer Basic Capabilities Index (Social Watch): Indexet mäter ett lands sociala utvecklingsnivå utifrån tre indikatorer: tillgång till mödravård, barna- dödlighet bland barn respektive andelen barn som fort- 6Se vidare /index/ farande går i skolan i årskurs fem. Detta index använder en grad- skala från 0–100 där 100 innebär att utvecklingen nått en tillfreds- ställande nivå. Länder som har ett BCI under 70 uppfattas befinna sig på en kritiskt låg utvecklingsnivå.8 Legatum Prosperity Index (brittisk think-tank): Detta index identi- fierar nio olika drivkrafter bakom välstånd – ekonomiska funda- menta (tillväxtsiffror etc.), företagande och innovationsklimat, demokratiska institutioner, hälsa, utbildning, trygghet/säkerhet, samhällsstyrning, personlig frihet och socialt kapital. Utveck- lingsnivån mäts sedan utifrån 79 viktade undervariabler till dessa drivkrafter. Indexet listar 104 länder som rangordnas från 1–104.9 Gender Related Development Index (UNDP): Ett index som mäter jämlikhet mellan könen i ett visst land. De indikatorer som ligger till grund för indexet är könsskillnader i förväntad livslängd, läs- kunnighet i vuxen ålder, andelen kvinnor i utbildning samt för- väntad inkomst. Detta index är egentligen ett underindex till HDI och listar därmed, liksom HDI, 182 länder.10 Happy Planet (): Detta index mäter mänskligt välbefinnande och miljömässig påverkan, inte, som man kan tro, vilket land som är lyckligast i världen. De indika- torer som vägs samman är upplevd tillfredsställelse med livet, för- väntad livslängd vid födseln samt ekologiskt och miljömässigt avtryck/capita. Totalt 178 länder tilldelades en HPI- ranking. placerade sig i topp (76,1) och längst ned (16,6).11 Satisfaction with Life Index (): Detta index ger ett subjektivt mått på ett lands utvecklingsnivå utifrån indi- viders upplevda hälsa och välstånd samt utbildningsnivå. Uppgift- erna baserar sig på djupintervjuer. 178 länder rangordnas. var mätvärdenas spännvidd mellan 100 (lägst) och 273,4 (högst).12 12Se vidare /wiki/Satisfaction_with_Life_Index Child Development Index (Save the Children, UK): Indexet mäter utveckling utifrån ett barnperspektiv. Tre indikatorer används: hälsa (mätt i barnadödlighet under ), undernäring (mätt i undervikt bland barn ) samt utbildning (mätt i andelen barn i skolåldern som inte går i skolan). index/Gini-koefficient: Måttet ger en indikation på inkomst- fördelningen i ett land. Ju närmare 0 ett land befinner sig, desto jämnare är fördelningen, ju närmare 100, desto större är de sociala klyftorna. En gini-koefficient som är högre än 60 indikerar att väl- ståndet i landet är extremt ojämlikt fördelat; 50–60 innebär mycket stor ojämlikhet och 40–50 indikerar att ojämlikheten är stor. En gini-koefficient på mellan 30–40 signalerar att välståndsfördel- ningen befinner sig på en måttlig nivå. 13 Se vidare /en/docs/child-development-index SOU 2010:40 Bilaga 3 placering (mätvärde) rank (mätvärde) rank (mätvärde) BNP/capita (siffror från IMF) 89 (4,236) 170 (418) 139 (1,033) HDI (HDR 2009, siffror ) Global Democracy Index (2008) 86 (5,7) (4,52) 35 (7,8) Corruption Index 2009 () 99 (3,0) 120 (2,7) 84 (3,4) Global Competitiveness Index (2009-2010) 109 (3,53) (3,43) 49 (4,30) Knowledge Economy Index (2009) 79 (4,68) (0,91) 109 (2,95) Index of Economic Freedom 110 (56,2) (51,2) 124 (53,8) Doing Business Index (2008-2009) Basic Capabilities Index (2009) Legatum Prosperity Index (2009) Gender Related Development Index (2009) Happy Planet (2009) 65 (45,0) (28,1) 35 (53,0) Satisfaction with Life Index (2006) 122 (36,43) 100 (26,62) Ginikoefficient (UNDP) efter mätvärde (år) 35,8 (2009) 29,8 (2009) 36,8 (2009) rank (mätvärde) rank (mätvärde) rank (mätvärde) BNP/capita (siffror från IMF) 115 (2,245) 99 (3,566) HDI (HDR 2009, siffror ) Global Democracy Index (2008) 116 (4,00) (3,04) Corruption Index 2009 () 176 (1,5) 79 (3,6) 180 (1,1) Global Competitiveness Index (2009-2010) (4,74) Knowledge Economy Index (2009) (4,47) Index of Economic Freedom (51,0) Doing Business Index (2008-2009) Basic Capabilities Index (2009) Legatum Prosperity Index (2009) Gender Related Development Index (2009) Happy Planet (2009) 79 (42,6) (57,1) Satisfaction with Life Index (2006) (5,06) 135 (53,13) Ginikoefficient (UNDP) efter mätvärde (år) rank (mätvärde) rank (mätvärde) rank (mätvärde) BNP/capita (siffror från IMF) 58 (8,427) 109 (2,538) 12 (43,147) HDI (HDR 2009, siffror ) Global Democracy Index (2008) 87 (5,69) (6,94) (9,88) Corruption Index 2009 () 61 (4,4) 146 (2,2) 3 (9,2) Global Competitiveness Index (2009-2010) 61 (4,16) (3,95) (5,51) Knowledge Economy Index (2009) 61 (5,07) (6,58) (9,51) Index of Economic Freedom 67 (63,8) (46,4) (72,4) Doing Business Index (2008-2009) Basic Capabilities Index (2009) Legatum Prosperity Index (2009) Gender Related Development Index (2009) Happy Planet (2009) 83 (41,7) (38,1) 53 (48) Satisfaction with Life Index (2006) 48 (7,12) 13 (1,3) Ginikoefficient (UNDP) efter mätvärde (år) 43,2 (2009) 28,2 (2009) 25,0 (2009) 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfalls- området 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättig- heter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhälls- områden. 8.En myndighet för havs- och vatten- miljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärds- stat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisa- tion på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmoni- sering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läro- medel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställd- het i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flykting- mottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinations- program. 40.Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. En mer flexibel utrikesrepresentation. Krigets Lagar – centrala dokument om folk- rätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Första hjälpen i psykisk hälsa. Ny ordning för nationella vaccinations- program. Upphandling på försvars- och säkerhets- området. En reformerad budgetlag. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Skolgång för alla barn. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i samhällskunskap. En granskning på upp- drag av Delegationen för jämställdhet i skolan. Kunskap som befrielse? En metaanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. Svensk forskning om jämställdhet och skola. Den framtida organisationen för vissa fiske- frågor. Bättre marknad för tjänstehundar. Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. Kunskapslägesrapport på kärnavfallsom- rådet 2010 – utmaningar för slutförvars- programmet. En myndighet för havs- och vattenmiljö. [8] Prissatt vatten? Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutrednings- direktivet, IMO:s olycksutredningskod. Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. Tredje inre marknadspaketet för el och natur- gas. Fortsatt europeisk harmonisering. Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt mål- inriktat arbete på tre samhällsområden. Värden, välfärdsstat, vardagsliv. för nyanlända utanför flykting- mottandet. Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. Flyttningsbidrag och unionsrätten.