sou · GYB339 · 2010-06-01 00:00:00 — Frågan har följande lydelse: 41.I dag är kommunen huvudman för skolhälsovården och är huvudman för barnhälsovården (BHV). Vad anser du om att skolhälsovården och barnhälsovården skulle ha samma huvudman, t.ex. ? Vi förutsätter att den praktiska verksamheten bedrivs på samma platser, på samma sätt och i samma omfattning som ? Vi ser att en av tre () sjuksköterskor svarar att ett sådant system i huvudsak skulle innebära fördelar. Ett fåtal (av alla), svarar att det i huvudsak skulle innebära nackdelar. Det är många som ser både för- och nackdelar (av alla) och fyra av tio anser sig inte kunna besvara frågan (Vet ej, Ej svar). Skulle det innebära för- eller nackdelar om barnhälsovården skulle ha en gemensam huvudman? Vi ser att en större andel av BVC-sjuksköterskorna () är positiva till ett enat huvudmannaskap, jämfört med skolsköters- korna (). ARS finner detta lite märkligt, eftersom BVC- sjuksköterskorna är den överlämnande parten och skolsköters- korna är den efterföljande. Med ARS:s syn skulle det vara av större intresse för skolsköterskorna att ha en gemensam huvud- man, så att journalföring, informationsöverföring etc. skulle gå smidigare. Vi kan också tänka oss att närheten till som huvudman, skulle vara en fördel för skolsköterskorna. Det är dock en större andel av skolsköterskorna () som både ser för- och nackdelar, jämfört med BVC-sjuksköterskorna (). Vi ser inga geografiska skillnader i uppfattningar, varken sett över landet eller mellan storstäder, städer och övriga landet. Vi ser heller inga tydliga svarsmönster över åldersgrupper. 42.Ange om Du tror att följande förändringar skulle förbättra eller försämra effektiviteten när det gäller vaccinationer av barn. Du kan välja på alternativen Betydligt öka effektivi teten, Öka effektiviteten, Varken öka eller minska effektivi teten, Minska effektiviteten Betydligt minska effektiviteten. Du kan också svara Vet ej. Delfrågorna A till G roterades. Diagrammet nedan redovisar delfrågornas rangordning utifrån om förändringen skulle öka eller minska effektiviteten när det gäller vaccination av barn. Vi kan se att ett gemensamt journalsystem är det som flest anser skulle bidra positivt till detta. Vi kan också se att få ser att förändringar skulle innebära försämringar jämfört med nuvarande system. Vi kan också se att när hälften inte tar ställning till frågorna, endera genom att svara Vet ej eller genom att inte besvara frågan. Skulle följande förändringar förbättra eller försämra effektiviteten av vaccinationer av barn? Skolhälsovården och primärvården i samma tjänst Vaccinationsverksamheten har samma huvudman Om /regionen svarar för alla barnvaccinationer Alla barnvaccinationer sker på samma plats I tabellen nedan redovisar vi hur BVC-sjuksköterskor och skol- sköterskor bedömer de olika föreslagna förändringarna. Tabellen redovisar de medelvärden de olika delfrågorna har fått på den fem- gradiga svarsskalan där fem är det högsta värdet och står för Öka effektiviteten betydligt. Medelvärdena är beräknade på de avgivna svaren ett till fem. Vet ej och Ej svar ingår inte i basen för be- räkningen av medelvärdet. Medelvärden från 1 till 5, där 5 är högsta värdet och står för Öka betydligt Aom ett och samma journalsystem används i skolhälso- vården och i /regionens barnhälsovård? personalen i skolhälsovården och BHV har samma arbetsgivare? F om barn- och skolhälsovården har en och samma huvudman, förutsatt att verksamheten bedrivs på samma platser och i samma omfattning som . Com vaccinationsverksamheten har en och samma huvudman, men verksamheten i övrigt bedrevs med på samma sätt som ? Gom /regionen svarar för alla Eom en sjuksköterska eller en läkare inom ramen för en och samma tjänst har möjlighet att arbeta både i skol- hälsovården och inom primärvården/barnhälsovården, t.ex. vid BVC eller vårdcentral? Dom alla barnvaccinationer, även för skolbarn, sker på samma plats t.ex. vid en vårdcentral eller BVC? ARS bedömer att det råder stor samstämmighet i uppfattningarna mellan BVC-sjuksköterskorna och skolsköterskorna. Vi anser oss inte kunna säga att någon av grupperna avviker starkt positivt eller starkt negativt från den andra gruppens åsikter. Medelvärden från 1 till 5, där 5 är högsta värdet och står för Öka betydligt Delfrågorna i kortad formulering Fom barn- och skolhälsovården har en och samma huvudman? Com vaccinationsverksamheten har en och samma huvudman? Gom /regionen svarar för Einom ramen för en och samma tjänst ha möjlighet att arbeta både i skol- hälsovården och inom primärvården/ DAll barnvaccinationer sker på samma ARS kan heller inte se några större avvikelser i bedömningarna mellan sjuksköterskor i olika delar av landet. För vidare studier av delmålgrupper hänvisar vi till tabellverket, i bilaga 1. Följande frågor berör huvudmannaskapet för verksamheten och arbetsgivarens roll och relation till sjuksköterskornas arbetsupp- gifter. Frågan berör i huvudsak skolsköterskor, men har ställts till samtliga. Frågan har följande formulering: 43.Anser Du att det främst är fördelar eller är det främst nack delar att hälso- och sjukvårdspersonalen är anställd i en orga nisation med huvuduppgift att bedriva undervisning och utbildning snarare än hälso- och sjukvård? Det är få som ser varken starka för- eller nackdelar med det nuva- rande systemet för skolsköterskorna. Merparten av skolsköters- korna ser både för- och nackdelar (). Det är också stora andelar, som lämnar frågan obesvarad eller som svarar Vet ej. För- eller nackdelar med att hälso- och sjukvårdspersonalen är anställd i en organisation vars huvuduppgift är att bedirva undervisning? Både fördelar och nackdelar Vet ej/Ej svar Vi ser inga markanta avvikelser mellan geografiska delmålgrupper eller mellan olika åldersgrupper i materialet. Vi vänder på frågan och ser till om man tror att det skulle underlätta eller försvåra att ha ett samlat huvudmannaskap för all skol- och barnhälsovård. Frågan lyder enligt nedan: 44.Underlättar eller försvårar ett samlat huvudmannaskap för all skol- och barnhälsovård, inte bara vaccinationer, samverkan mellan enheter som kommer i kontakt med barnet och dess föräldrar, t.ex. mödravård, primärvård? En av tre () bland samtliga svarar att ett gemensamt huvudmannaskap underlättar samverkan mellan olika enheter och personer som kommer i kontakt med barnet. Få ser negativa aspekter på ett samlat huvudmannaskap. Vi ser egentligen inga större skillnader i bedömningen mellan BVC-sjuksköterskor och skolsköterskor. Underlättar eller försvårar ett samlat huvudmannaskap? Både underlättar och försvårar Vet ej/E svar Vi ställer också frågan om hur man ser på huvudmannaskapet i ett tänkt barn- och föräldraperspektiv. Vi ställer följande fråga: 45.Tror Du att det i huvudsak skulle vara positivt eller i huvud sak negativt för barn och föräldrar om alla barnvaccinationer, även för skolbarn, skedde på samma plats t.ex. vid en vård central eller BVC? till samtliga svarande är det nära nog lika stor andel som ser det i huvudsak positivt om alla vaccinationer av barn skedde på samma plats, som negativt, respektive . Skol- sköterskorna är de som har mest synpunkter i frågan och de är i huvudsak negativa. av skolsköterskorna ser förslaget i huvudsak negativt. Skulle det vara positivt eller negativt för barn och föräldrar om alla barnvaccinationer skedde på samma plats? I lika grad positivt som negativt Vet ej/Ej svar Studerar vi övriga undergrupper ser vi att yngre sjuksköterskor är mer positiva till att alla barnvaccinationer sker på samma plats, (-positivt, + positivt). Av de svarande i norra delen av är positiva. I region är den andelen . 2.12Bakgrundsfrågor om de intervjuade Frågeformuläret avslutas med frågor om den intervjuade. Resulta- ten från dessa frågor har bland annat använts för databearbetningar och framtagningar av olika delmålgrupper. Bakgrundsfrågorna be- skriver också olika aspekter av målgruppen. Resultaten av bak- grundsfrågorna redovisas i huvudsak i grafisk form här nedan. På sedvanligt sätt redovisas den fullständiga frågeformuleringen, där- efter resultaten i grafisk form, med eventuella kommentarer. 46.Hur ofta använder Du dator på arbetet och/eller totalt sett? Samtliga som har besvarat frågan svarar att de använder dator dag- ligen. Av samtliga svarar och övriga besvarar ej frågan. För BVC-sjuksköterskor är andelen som använder dator och för skolsköterskor . Det bör anses ligga i sakens natur att de som besvarar enkäten har hög datoranvändning. Det kan finnas skäl att anta att det finns sjuk- sköterskor, som inte är lika frekventa datoranvändare. Medelåldern i svarspopulationen är . ARS kan känna att det är något högt. Vi kan dock glädja oss åt att dataanvändningen är hög även bland de äldre sjuksköterskorna. Dataanvändningen är troligen ännu högre bland de yngre sjusköterskorna. Andelen som ej besvarar frågan är totalt, av BVC och av skolsköterskorna. 47.Vilket datorstöd har Du i Ditt arbete? Du kan ange flera svar 6 av 10 (av alla, av BVC-sjuksköterskorna och av skolsköterskorna) svarar att de har en egen sta- tionär dator. av alla svarar att de har en egen bärbar dator, av skolsköterskorna och av BVC- sjuksköterskorna. Andelen som ej besvarar frågan är totalt, av BVC och av skolsköterskorna. 48.När tog Du Din grundexamen? 49.Vilken specialistutbildning har du? 50.När tog Du Din specialistexamen? Bas: Har specialist examen 51.När tillträdde Du Din nuvarande tjänst? År på nuvarande tjänst 52.Hur många timmar arbetar du med barnhälsovård vid BVC eller som distriktssköterska? Arbetstid med barnhälsovård på BVC Arbetar inte med barnhälsovård 53.Hur många timmar arbetar du med skolhälsovård ? Arbetar inom skolhälsovård, timmar . 54.Vilket postnummer har Din huvudsakliga arbetsplats? Arbetsplatsens postnummerområde på ettsiffernivå. 55.Vilket år är Du född? Medelåldern bland de som har uppgivit födelseår är för samtliga, för BVC-sjuksköterskor och för skolskö- terskor. 56.Är Du man eller kvinna? Av de som har angivit kön, är kvinnor och män. har genomfört denna studie av vaccination inom barnhälsovården. Av studien ser vi att det förekommer skillnader i svaren mellan BVC-sjuksköterskor och skolsköterskor. Det finns också många beröringspunkter där de två grupperna har överensstämmande åsikter, ger liknande bilder eller svarsmönster. Av resultaten från studien kan vi se att föräldrarnas engagemang i vaccinationsfrågor har ökat, både och över en längre tidsperiod (5–). Resultaten tyder på att det är en långvarig utveckling och inte bara ett utslag av det senaste årets vaccinationsdebatt, med utgångspunkt från vaccinationen mot influensa A (H1N1). BVC-sjuksköterskorna uttrycker mer än skolsköterskorna att detta engagemang har ökat. För ARS är detta naturligt. Vi ser allmänt i samhället att föräldrarna engagerar sig mer i sina barns vardag. Kraven på valmöjligheter ökar etc. För ARS är det också naturligt att BVC-sjuksköterskorna märker detta mer än skolsköterskorna. Föräldrarna till de yngsta barnen är tro- ligen mer intresserade, om inte annat så för att området är nytt för dem. De har också en mer personlig kontakt med BVC-mottag- ningen när de följer med sitt barn till mottagningen. Undersökningen visar att sjuksköterskorna inom barnhälsovår- den bedömer sig vara väl uppdaterade och väl informerade om vad som händer inom deras område. De ger uttryck för att de anser sig ha gott stöd från såväl närmaste chefer som från centrala myndig- heter. Vi tycker oss dock se att BVC-sjuksköterskorna tycks ha en närmare relation till sina huvudmän (centrala myndigheter och arbetsgivare) än vad skolsköterskorna har. BVC-sjuksköterskorna upplever också att kraven har ökat på dem, detta är kanske också kopplat till föräldrarnas engagemang, men också till en allmänt mer komplicerad vardag inom alla områden. Skolsköterskorna tycks kanske vara mer fria i sin yrkesroll, detta på gott och ont. Vad gäller de insamlade uppgifterna om antalet barn som vacci- neras har ARS svårt att närmare kommentera dem. Vi finner dem trovärdiga och rimliga. Med cirka 200 vaccinerade barn , innebär det cirka ett vaccinerat barn per arbetsdag, vilket vi kan bedöma vara rimligt. ARS förvånas något över att flyttningen ändå är så relativt begränsad, som vi kan bedöma de insamlade resultaten som fullt trovärdiga. Vår bild, som var något högre om- flyttningstal, baseras troligen på det lokala flyttmönstret (i ) och tar inte hänsyn till att många flyttar inom vaccina- tionsområdet. Med utgångspunkt i resultaten från frågorna 20 och 21 (Be- skrivning av vaccinationsarbetets arbetsmoment) kan vi se att det är det primära vaccinationsarbetet (Injektion, information, kon- troller i direkt anslutning till vaccinationstillfället), som utgör den största delen av sjuksköterskornas arbetsinsats, sett i arbetstid, gällande vaccinationsarbetet. Vad gäller inhämtande av samtycke från föräldrar reagerar vi positivt över att man vanligen inhämtar samtycke för varje vaccin- dos. Vi finner detta lovvärt. På samma sätt reagerar vi på att nästan alla samtycken till vaccinationer inom BVC inhämtas muntligt. ARS är vana vid att denna typ av information ska finnas skriftligt. Att situationen är sådan i skolan är naturligt, med tanke på en mindre direkt kontakt mellan föräldrarna och skolsköterskan. Det är här intressant att se att inhämtning av samtycke från föräldrarna är det arbetsmoment inom vaccinationsarbetet som tar mest tid för skolsköterskorna. Vi finner det också anmärkningsvärt att det är vanligast inom BVC att man dokumenterar vaccinarbetet manuellt. Inom skolans värld används data med olika grader av behörighet. Vi ser från undersökningen att sjuksköterskorna är positiva till ett nationellt vaccinationsregister. Man bedömer också att det skulle innebära tidsbesparingar. ARS kan inte bedöma de angivna, uppskattade tidsbesparingarna. När det gäller att samordna barnhälsovården under en huvud- man, finner vi att det är ytters få som är negativa till tanken. Den vanligaste synpunkten är att man bedömer det positivt och att det både finns positiva och negativa aspekter på förslaget. Men den viktigaste och mest effektivitetshöjande samordningsåtgärden skulle vara att införa ett gemensamt journalsystem. ARS finner det märkligt att man inte har det, inte minst med tanke på att vissa vaccinationsprogram löper . ARS bedömer att vi har lyckats inhämta intressant och värdefull information i denna studie. Sjuksköterskornas svarsbenägenhet trots mycket hård arbetsbelastning, är mycket god, vilket får tolkas som stort engagemang i ämnet för undersökningen och därmed även i det egna arbetet. ARS finner det märkligt att barnhälsovården inte har en gemen- sam och enhetlig registerhållning för samtlig personal inom barn- hälsovården. Det borde vara av vikt, om inte annat så, för den all- männa krisberedskapen att snabbt och heltäckande kunna nå ut med information till samtliga som arbetar med barnhälsovård. Tabeller, Samtliga 2 833 inkomna svar. Företagsbroschyr, ARS visar vägen Tabeller från enkät om vaccinationsverksamheten () Resultat av sökning i – Sammanställning av hälsoekonomiska utvärderingar i perioden –2009 år (typ av Hepatit A/B vård + indirekta/ (amantadin), modell (ej flock- vård + indirekta/ modell (ej flock- vård + indirekta/ vård + indirekta/ modell (ej flock- vård + indirekta/ vård/Statisk och vård + indirekta/ 18–44 år modell (ej flock- vård + indirekta/ 50–64 år vård + indirekta/ 50–59 eller 50–64 med vård + indirekta/ – typ B (Hib) vård + indirekta/ modell (ej flock- – typ B (Hib) vård + indirekta/ vård + indirekta/ 6/11/16/18 år; 3 olika (12–14, 12– 17, 12–24 Modeller: Statisk/ HPV 16/18 HPV 16/18 18, 21, 26 6/11/16/18 modell (ej flock- 11–17 år vård + indirekta/ vård + indirekta/ – typ B (Hib) modell (ej flock- 6/11/16/18 modell (ej flock- Hepatit A – 2 vård + indirekta/ (12/18mån) (2/4 vård + indirekta/ Hepatit B (6- (mono) för modell (ej flock- (2/4/6 cocker (PCV) vård + indirekta/ HPV 16/18 statisk (ej flock- 15–44, vård + indirekta/ Barn (1– vård + indirekta/ vård + indirekta/ HPV 16/18 vård + indirekta/ modell (ej flock- cocker (PCV) vård + indirekta/ modell (ej flock- cocker (PCV) vård + indirekta/ 65–75 år vård + indirekta/ 0–5 år cocker (PCV) vård + indirekta/ modell (ej flock- cocker (PCV) vård + indirekta/ 6/11/16/18 Statisk (ej flock- 6/11/16/18 6/11/16/18 modell (ej flock- vård + indirekta/ modell (ej flock- HPV 16/18 modell (ej flock- 6/11/16/18 vård + indirekta/ vård + indirekta/ Statisk modell (ej cocker (PCV) vård + indirekta/ Frågeställningar i det analytiska ramverk för utvärdering av vaccinationsprogram, som tillämpas i bl.a. Fråga 1: Gör sjukdomsbördan det befogat att ha ett vaccinationsprogram? 1.1Smittämnets egenskaper, exempelvis reservoarer, överförings- sätt och patogena (sjukdomsalstrande) mekanismer. 1.2Infektionens sätt att manifestera sig kliniskt och eventuella komplikationer. 1.3Sjukdomens epidemiologi, däribland incidens, tidstrender, säsongsrelaterade och geografiska variationer, anhopningar av sjukdomsfall. 1.4Specifika befolkningsgrupper som påverkas och riskfaktorer. 1.5Aktuell behandling av sjukdomen och möjlighet att förebygga den på andra sätt än genom vaccinering. 1.6Sjukdomens hälsoeffekt på befolkningen, däribland frekvens av fall, dödsfall och förtida död. 1.7Sjukdomens sociala effekt, däribland grad av lidande, frekvens av följdsjukdomar hos överlevande, försämring av livskvalitet och kvalitetsjusterad förtida död, långvarig funktionsnedsättning, påverkan på familjer och anhörigvårdare, rädsla för sjukdom, påfrestningar på samhällen. 1.8 Sjukdomens ekonomiska effekter, däribland direkta och indirekta kostnader för patienter och deras familjer, produktivitets- förluster, nyttjande av hälso- och sjukvård samt hälso- och sjuk- vårdskostnader. Fråga 2: Är vaccinets egenskaper sådana att ett effektivt och säkert vaccinationsprogram kan implementeras? 2.1Vaccinets egenskaper (dvs. levande, försvagat, avdödat, absor- berat/icke-absorberat, virus- eller bakteriebaserat). 2.2De kommersiella produkternas egenskaper (dvs. framställning, stabiliseringsmedel och konserveringsmedel, dosering, kombi- nation med andra vacciner, förvaring, hantering, konservering, produktformat). 2.3Vaccintillverkare, produktionskapacitet och tillgång. 2.4Vaccinationsschema, antal doser, koppling till andra vacciner. 2.6Immunogenitet i olika befolkningsgrupper. 2.7Kort- och långsiktig effekt av vaccinet, exempelvis i fråga om minskad risk för sjukdoms- och dödsfall. 2.8Vaccinets effekt på spridning av de specifika och relaterade organismerna (dvs. minskad spridningshastighet och att när- liggande typer av organismer ersätter dem som vaccinet omfattar). 2.9Kort- och långsiktig effektivitet på befolkningen (dvs. hur effektivt vaccinet minskar sjukdomsbördan, inklusive flock- immunitet). 2.10Säkerhet: hur vanligt det är att vaccinet ger biverkningar och hur allvarliga dessa är, kontraindikationer, försiktighetsåtgärder. 2.11Potentiell interaktion med andra vacciner. 2.12Vaccinationsprogrammets potentiella inverkan på resistens mot antibiotika och antivirala medel. 3 Vaccinationsstrategi- och program Fråga 3: Finns det en vaccinationsstrategi som gör det möjligt att nå målen att kontrollera sjukdomen som man når sanitära och operativa mål? 3.1Befintliga rekommendationer/riktlinjer för användning av vaccinet (dvs. reglerande organ, konsensuskonferenser, produkt- monografi). 3.2Mål för preventionen: avgränsa, eliminera eller utrota sjuk- domen. 3.3Alternativa vaccinationsstrategier och -program för att nå målet (dvs. selektiva eller universella vaccinationsprogram, påfyllnads- program). 3.4Strategi/system för att verkställa programmet: sjuksköterskor eller läkare, privat eller offentligt, olika vaccinationsställen (dvs. skolor, privata mottagningar, landstingsdrivna mottagningar). 3.5Specifika mål med programmet i fråga om minskad incidens, komplikationer, följdsjukdomar och dödlighet. 3.6Specifika operativa mål i fråga om täckningsgrad för olika målgrupper och mängd kasserat vaccin. Fråga 4: Är det möjligt att finansiera programmet och är index för kostnadseffektivitet jämförbara med andra medicinska interventioner? 4.1Vaccinets kostnad, vilken bland annat avgörs av hur många företag som distribuerar vaccinet och vilka marknadsstrategier de har. 4.2Total kostnad och alternativkostnad för programmet ur ett samhällsperspektiv, inklusive direkta och indirekta kostnader för familjer och för hälso- och sjukvårdssystemet samt kostnader för att implementera och driva programmet. 4.3Evidens för programmets kort- och långsiktiga effektivitet, däribland i fråga om minskad incidens av sjukdomen, komplika- tioner, följdsjukdomar och dödlighet. 4.4Evidens för social och ekonomisk nytta, däribland i fråga om minskade hälso- och sjukvårdskostnader, höjd förväntad livslängd, höjd livskvalitet för individer, familjer, vårdgivare och samhällen samt ökad produktivitet. 4.5Annan indirekt nytta (dvs. minskad resistens hos mikrober, minskad belastning på akutmottagningar). 4.6Ekonomisk utvärdering: Aktuella nettokostnader och kostnads– nyttokvoter (ur hälso- och sjukvårdens samt samhällets perspektiv) för alternativa strategier (per räddat liv, förebyggt fall, vunnet levnadsår, vunnet kvalitetsjusterat levnadsår), diskussion om under- liggande antaganden, utvärdering av den ekonomiska modellens hållbarhet med hjälp av känslighetsanalyser, jämförelse med andra studier, relevans för lokala förhållanden och jämförelse med andra vacciner och andra medicinska interventioner. 5 Acceptans för vaccinationsprogrammet Fråga 5: Finns det en stor efterfrågan på eller hög acceptans för vaccinationsprogrammet? 5.1Allmän uppfattning kring sjukdomshot, allvarlighetsgrad, rädsla, krav på sjukdomskontroll. 5.2Efterfrågan på/acceptansen för vaccinationsprogram inom mål- grupperna, befolkningen som helhet, hos sjukvårdspersonal (sjuk- sköterskor, läkare, folkhälsoarbetare) och myndigheter. 5.3Det nya programmets prioritet i förhållande till andra poten- tiella/godkända program. Fråga 6: Är det möjligt att implementera programmet med befintliga resurser? 6.1 Tillgång på vaccin och långsiktig tillförsel. 6.2Tillgång på ekonomiska medel för att köpa in vaccin. 6.3Möjlighet att implementera det nya programmet (i förhållande till annat vaccinationsprogram riktat mot samma målgrupp). 6.4Förekomst av operativ kommitté för planering och imple- mentering. 6.5Integration av det nya programmet med befintliga vaccinations- program och scheman. 6.6Effekter av programmet (inklusive påfyllnadsprogram) på befintliga vaccinationstjänster och andra hälso- och sjukvårds- instanser (läkare, särskilda boenden/hem för vård eller boende, sjukhus, arbetsplatsförhållanden, . . .). 6.7Målgruppens tillgänglighet och förväntad täckningsgrad för målgruppen. 6.8Tillgång på personal samt tekniska och ekonomiska resurser för distribution, konservering (stabilitet genom kylkedja) och admini- strering av vacciner, inklusive implementering av det nya pro- grammet och komplettering. 6.9Tillgång på lämpliga blanketter för dokumentation och sam- tycke för befolkningen och för vårdgivare. 6.10Tillgång på system för att registrera administrering av vaccin. 6.11Tillgång på resurser för marknadsföring och kommunikation med allmänheten, information och utbildning av vårdpersonal. 7 Möjlighet att utvärdera program Fråga 7: Går det att utvärdera de olika aspekterna av programmet? 7.1Önskemål om utvärdering hos familjer, vårdpersonal (sjuk- sköterskor, läkare, folkhälsoarbetare) och myndigheter. 7.2Tillgång till informationssystem för att mäta täckningsgrad (däribland vaccinationsregister) och vaccinanvändning, kvalitet på vaccinationstjänster. 7.3Tillgång till informationssystem för att övervaka minskad incidens av sjukdomen, komplikationer, följdsjukdomar och dödlighet. 7.4Tillgång till informationssystem för att övervaka biverkningar med koppling till vaccinationen. 7.5Tillgång till system för att samköra vårdkvalitetsregister, vaccinationsregister och befolkningsregister.