sou · GYB367 · 2010-10-20 00:00:00 — I förlängningen kan utvecklingen av de öppna dörrarnas praktik möjliggöra flera vinster; sexåringarna kan få ökade möjligheter att delta i skolunder- visningen utifrån sina egna förutsättningar och sitt intresse, verksam- heten i förskoleklass och skola kan integreras ytterligare, lärarnas kompetenser kan utnyttjas på olika sätt i de olika verksamheterna samt de olika pedagogiska traditionerna och kulturerna kan mixas och barnens övergång från förskoleklass till skola kan bli mindre dramatisk (jmfr. Germeten 1999). För att åstadkomma en praktik med öppna dörrar framhålls dock vikten av att finna plattformar för möten mellan lärare i både förskola, förskoleklass och skola (jmfr. Forskningen beskriver hur en ökad integration mellan förskola och skola kan göra övergången mellan dessa skolformer mer flexibel för barnen, genom att de kan pendla mellan de olika skolformerna och prova på skolarbetet i förskoleklassen (Ackesjö 2010a). Däremot saknas aktuell forskning på huruvida flexibilitet och öppna dörrar kan utvecklas i relation till barnens övergång från förskola till förskoleklass. Målet med förskoleklassen är att ge barnen en mjuk och trygg övergång mellan förskola och skola. Två traditioner ska mötas i förskoleklassen för att tillsammans skapa en pedagogik som ska gynna barns utveckling och lärande. Viss utvärdering och forskning har påvisat en skolifiering av verksamheten i förskoleklassen. Andra studier visar att verksamheterna i förskola, förskoleklass och skola ter sig relativt likartade, även om förskoleklassens villkor och rutiner påminner mer om skolans verksamhet än om förskolans. Några studier har påvisat skolmiljöns makt över verksamheten i förskole- klassen, och konstaterar att skolmiljön inte gynnar sexåringarnas behov av rörelse och lärande, utvecklande lek. En pedagogisk miljö, baserad på förskoletraditioner, visar sig vara svår att åstadkomma i ett klassrum. Samverkansdilemman mellan lärare i förskola, förskoleklass och skola har studerats, och resultaten visar att gemensamma platt- formar för formella och informella möten krävs för att en varaktig samverkan och integration mellan förskolans lärare och skolans lärare ska kunna uppnås. Förskoleklassen befinner sig i ett spänningsfält, på en nya arena, där förskoleklasslärarna balanserar mellan två traditionstyngda utbild- ningskulturer. Forskning visar att utbildningslandskapet har för- ändrats, och att gränser upprättas mellan förskola, förskoleklass och skola. Lärarna i förskoleklassen ingår i en utbildningsgemenskap med förskolans lärare och i en läroplansgemenskap med skolans lärare. Förskoleklassen ska varken vara förskola eller skola, och i direktiv beskrivs att lärarna i förskoleklassen, och även pedagogiken, ska vara något mittemellan förskola och skola. Förskoleklassen har stor möjlighet att skapa en övergångszon från förskola till skola, där barnen på ett lekfullt sätt ska skolas in i skolans undervisnings- former. Det förutsätter att lärarna både i förskoleklass och i skola ges möjligheter för att utveckla detta integrationsarbete, och att förskoleklasslärarna ges möjligheter att delta på övriga lärares formella och informella mötesplatser. forskning visar att barnen istället riskerar att möta diskontinuitet i övergångarna mellan de olika skolformerna, när dessa professionella möten uteblir. Förskoleklassen kan ses som en övergångszon, en verksamhet i vilken barnen socialiseras in i skolans kultur och miljö. På så sätt blir starten i den obligatoriska skolan mindre dramatiskt för barnen. Starten i förskoleklassen borde kunna göras mer flexibel eftersom skolformen inte är obligatorisk för barnen. Förskoleklassen skulle kunna användas som ett dragspel både mot förskola och skola. En flexibel start i förskoleklassen kan minska belastningen på förskolan i en positiv riktning. Det bör dock beaktas om/hur man ska införa successiv skolstart. En sådan skolstart skulle innebära fler och större anpassningar både av skolsystemet och av barnen själva. Byte av barn- grupp och brott i kamratrelationer kan ses som kritiska aspekter i övergångar mellan skolformer. En ökad flexibilitet i inträdet i förskoleklassen kräver också en verksamhetsmässig och pedagogisk anpassning till de yngre barnen i förskoleklassen. anses förskoleklassen i vissa fall vara skolifierad med avseende på arbets- sätt och innehåll, vilket forskning visar inte gynnar barnens fortsatta skolgång och skolprestationer. Det finns relativt få forskningsstudier som beskriver lärarnas arbete i och barnens erfarenheter av förskoleklassen samt det lärande som sker på arenan. De studier som har presenterats i detta kapitel problematiserar olika aspekter av förskoleklassen och har skilda utgångspunkter, allt från studier av lärande, identitetskonstruktioner samt etiska möten och lärares förhållningssätt. Det gör att frågor kan ställas om studierna och dess resultat går att jämföra. Vilka slutsatser kan dras ifrån ett litet antal relativt små studier? Studierna redovisar ofta uppfattningar om förskoleklassen, exempelvis lärares tal om eller berättelser om arbetet. Det är sällan verksamheten har observerats i ljuset av ett brett urval. Det gör att antalet studier av exempelvis undervisningsmetoder, förhållningssätt och barns lärande i förskoleklass är relativt få. Flera av de redovisade studierna är fallstudier, medan andra är väl avgränsade och för- djupade mikrostudier eller intervjustudier. Detta kan resa frågor om generalisering och om vilken kunskap som är möjlig att få. Studierna visar dock samstämmiga resultat med avseende på stora delar av det innehåll som presenterats i kapitlet. Oavsett studiernas utgångs- punkter har flera forskare kommit fram till liknande uppgifter med avseende på exempelvis den pedagogiska miljöns betydelse, lärares arbete samt samverkan och integration, vilket gör att det bör finnas en reliabilitet i de resultat som presenteras i detta kapitel. Dock bör det än en gång framhållas att det finns stora kunskapsluckor med avseende på förskoleklassen som bör fyllas med hjälp av ytterligare forskning. Dessutom bygger sällan forskning om och med yngre barn på varandra för att ge ackumulerad kunskap. Detta kan ses som en brist. 7Behov av framtida forskning, uppföljning och utvärdering Jag vill peka på tre områden som är väsentliga att ta hänsyn till för framtida forskning och utvärdering av försöksverksamheten om flexibel skolstart. 1.Om förskoleklassen uppfattas som en övergångszon av barnen vet vi ingenting om, det finns inte mycket svensk forskning som behandlar barns erfarenheter av övergångar mellan skolformer. Övergången mellan förskola och skola, via förskoleklassen, innebär att möta en ny social värld i vilken barnen måste hitta nya roller och sätt att vara. Vad blir centralt i övergången för barnen? Det krävs mer kunskap om barns erfar- enheter av övergången från förskola till förskoleklass och sedan vidare till skolan. Studierna bör relateras både till själva över- gångarna och hur de hanteras av barnen, men även till konsek- venser i barnens sociala relationer och kamratskap. Dessutom lärarnas roll i relation till barnens övergång från förskola till skola studeras. 2.Vad händer med förskoleklassens pedagogiska verksamhet vid en ökad flexibilitet? Det behövs forskning som beskriver eller problematiserar en ökad flexibilitet i barnens inträde i förskole- klassen, och även hur denna flexibilitet kan utvecklas vidare. Vilka effekter blir om man gör inträdet i förskoleklassen mer flexibel, är inte studerade eller utvärderade. Olika lösningar för hur en ökad flexibilitet vid starten i förskoleklass kan utvecklas samt dess pedagogiska konsekvenser bör därför studeras. 3.Tidigare forskning betonar att det trots ambitionerna om ett sammanhållet utbildningssystem finns en viss diskontinuitet mellan de olika skolformerna. Lärarna i de olika pedagogiska aren- orna vet för lite om vad barnen har med sig för kunskaper och erfarenheter vid övergångarna mellan gamla och nya arenor. Det bör därför studeras hur ökad kontinuitet kan utvecklas mellan förskola, förskoleklass och skola, och vilken roll en ökad kontinuitet har i ett alltmer flexibelt skolsystem. Ackesjö, (2010a). Läraridentiteter i förskoleklass. Berättelser från ett gränsland. Ackesjö, (2010b). A seamless transition or an oasis to rest in? The childrens pictures of the Swedish preschool class. years transition programme. (Under tryckning). , (2000). Communication & continuity in the transition from kindergarten to school in . Paper presented at EECERA conference at the , . , (2000). Samlingen – en symbol för integration mellan förskola och grundskola. , (2002). Mellan soffan och katedern. En studie av hur förskollärare och grundskollärare utvecklar pedagogisk integration mellan förskola och skola. : Acta Universitatis Gothoburgensis. Dockett, , (2001). : Effective Transitions In ECRP. 3(2), s. 1–19. Dockett, , (2007). Transitions to school: Perceptions, expectations, experiences. , : UNSW Press. , , , , (2008). Övergångar under förskoleåren som kritiska händelser för barnet, föräldrarna och verksamheten – en forskningsöversikt. för lärarutbildning och forskning, nr 1:a, s. 45–62. Entwistle, , (1993). Entry into school: Stratification in the . , 19, s. 401–423. Fagerli, , , Søbstad, (2001). Vad är förskolepedagogik? Fast, (2007). Sju barn lär sig läsa och skriva. Familjeliv och populärkultur i möte med förskola och skola. : Acta Universitatis Upsalensis. , , (2006). Är det bättre att börja skolan tidigare? : Institutitet För Arbetsmarknadspolitisk Utvärdering. Garpelin, , (2008). Övergångar i förskolan som kollektiva passageriter eller smidiga transitioner – en intervjustudie. för lärarutbildning och forskning, nr 1, s. 63–84. Germeten, (1999). Evaluering av Reform 97. På vei mot ny grunnskole i . Delrapport : närstudier av fem 1.klasser, /99. : , nr. , (2003). Integration som text, diskursiv och social praktik. : Acta Universitatis Gothoburgensis. (2010). Barn och etik. Möten och möjlighetsvillkor i två förskoleklassers vardag. , (2006). Kommunikativa resurser för lärande. Barns gester, blickar och tal i tre skolmiljöer. : Acta Universitatis Upsaliensis. , , (2006). Lek och läroplan. Möten mellan barn och lärare i förskola och skola. : Acta Universitatis Gothoburgensis. , , , , , , (2006). Förskoleklassen – ett tionde skolår? , (2005). Förskolan som normaliseringspraktik. En etnografisk studie. : Studies in Pedagogic Practices. , (2001). Från samverkan till integration. Arena för gömda motsägelser och förgivet tagna sanningar. Myndigheten för Skolutveckling (2004). Rapportering av regeringsuppdrag Integration förskola, förskoleklass, grundskola och fritidshem – Att bygga broar. Slutrapport , Dnr. Myndigheten för Skolutveckling (2006). Förskoleklassen – i en klass för sig. Bilaga 5 SOU 2010:67 () (2002). Education at a Glance. , (1993). Flexibel skolstart för 6-åringar. , , , , (1995). Barns möte med skolans värld. Simeonsdotter , (2009). Den pedagogiska samlingen i förskoleklassen. Barns olika sätt att erfara och hantera svårigheter. : Acta Universitatis Gothoburgensis. (2000). Förskoleklass – 6-åringarnas skolform? Integration förskoleklass – grundskola –fritidshem. (2001). Att bygga en ny skolform för 6-åringarna. Om integrationen förskoleklass, grundskola och fritidshem. (2004). Konsekvenser av flexibel skolstart. (Missiv, dnr. , (2007). Att vara och gå i förskoleklass. Projektrapport från , 1:2007. Vrinioti, , (2004). The Transition from Kindergarten to School: Social Life and Learning in the School Class from the Perspective of the Beginners. Paper presented at Conference on , , 22–. , , (2007). Its different because you are getting older and growing up. How children make sense of the transition to Year 1. , 15, (1), s. 87–102. Missiv och webbenkät till kommuner Utredningen om flexibel skolstart i , Till ansvariga för grundskolefrågor Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att analysera och föreslå hur införandet av en försöksverksamhet med flexibel skolstart i kan genomföras. Utgångspunkten för utredningen ska vara att belysa och kartlägga förutsättningarna för att införa en sådan verksamhet. Försöksverksamheten ska till- mötesgå föräldrars önskemål och öka deras valfrihet. Utredaren ska bland annat föreslå utformning och omfattning av försöksverksam- heten samt hur urvalsprocessen ska vara utformad. Utredningens betänkande ska lämnas till regeringen . Utredningens direktiv i sin helhet finns på / sb/d/11360/a/134752. I korthet avses med flexibel skolstart att ett barn ska kunna börja både på höst- och vårterminen, eller löpande under läsåret, det år det fyller sex eller , eller vårterminen det fyller åtta. Beslut om tidpunkten för skolstart ska fattas av föräldrarna. För att få en bild av intresset för flexibel skolstart och i vad mån kommunerna använder sig av den flexibilitet som de nuvarande be- stämmelserna medger, riktar utredningen denna enkät till ansvariga för grundskolefrågor i landets kommuner. Varje svar på enkätens frågor är värdefullt för utredningen eftersom vi eftersträvar en så bred och nyanserad bild som möjligt. Enkäten tar att besvara och nås via länk nedan. Vi behöver Ditt svar dock . Om Du har frågor, ring eller e-posta till: , tfn 08–405 39 70 Ett stort tack för Din medverkan! Flexibel skolstart innebär att elever ska kunna börja årskurs 1 både på höst- och vårterminen eller under läsåret. Är frågan aktuell i Din kommun? Ja, frågan diskuteras Ja, frågan har diskuterats tidigare men är inte aktuell Nej, frågan har aldrig diskuterats Var har frågan diskuterats? (endast svar om ja på fråga 1, fler alternativ kan anges) På politisk nivå (kommunstyrelsen, kommunfullmäktige, barn- och utbildningsnämnden eller motsvarande) Mellan tjänstemän inom barn- och utbildningsförvaltningen (eller motsvarande) Bland pedagoger och skolledare Bedömer Du att det finns intresse bland politikerna i Din kommun för att delta i en försöksverksamhet med flexibel skolstart? Svaret är inte en anmälan till försöksverksamheten. Om regeringen beslutar om ett försök sker ansökan i särskild ordning. Osäker/Vet inte I vilken omfattning? (endast svar om ja på fråga 3) Med alla kommunens skolor Med de av kommunens skolor som själva uttrycker intresse Enligt nuvarande bestämmelser har sexåringar rätt att börja i om föräldrarna begär det. Hur bedömer Du att följande påståenden stämmer i Din kommun? Ej relevant, en Förskoleklassen täcker de behov som finns, föräldrarna efterfrågar därför inte start i för sexåringar Föräldrar är inte tillräckligt informerade om möjligheten att låta barn börja som sexåringar och efterfrågar det därför inte Enligt nuvarande bestämmelser får barn tas emot i förskoleklassen före höstterminen det år barnet fyller sex. Kan barn börja förskoleklassen än höstterminsstart i Din kommun (avser inte t.ex. inflyttad)? Ja, vid alla kommunens skolor Ja, vid några av kommunens skolor Nej, inte vid någon skola Har Din kommun undersökt/kartlagt föräldrars önskemål om förskoleklasstart respektive grundskolestart? På vilket sätt? (endast svar om ja på fråga 7) Övriga kommentarer/synpunkter om flexibel skolstart Missiv och webbenkät till fristående huvudmän Utredningen om flexibel skolstart i , Regeringen har tillkallat en särskild utredare med uppdrag att ana- lysera och föreslå hur införandet av en försöksverksamhet med fle- xibel skolstart i kan genomföras. Utgångspunkten för utredningen ska vara att belysa och kartlägga förutsättningarna för att införa en sådan verksamhet. Försöksverksamheten ska tillmöte- sgå föräldrars önskemål och öka deras valfrihet. Utredaren ska bland annat föreslå utformning och omfattning av försöksverksam- heten samt hur urvalsprocessen ska vara utformad. Utredningens betänkande ska lämnas till regeringen . Utredningens direktiv i sin helhet finns på . I korthet avses med flexibel skolstart att ett barn ska kunna börja både på höst- och vårterminen, eller löpande under läsåret, det år det fyller sex eller , eller vårterminen det fyller åtta. Beslut om tidpunkten för skolstart ska fattas av föräldrarna. För att få en bild av i vad mån den flexibilitet som de nuvarande bestämmelserna medger, riktar utredningen denna enkät till ett urval av fristående huvudmän. Varje svar på enkätens frågor är värdefullt för utredningen eftersom vi eftersträvar en så bred och nyanserad bild som möjligt. Enkäten tar att besvara och nås via länk nedan. Vi behöver Ditt svar dock . Om Du har frågor, ring eller e-posta till: , tfn 08–405 22 66 Ett stort tack för Din medverkan! Flexibel skolstart innebär att elever ska kunna börja årskurs 1 både på höst- och vårterminen eller under läsåret. Är frågan aktuell hos Er? Ja, frågan diskuteras Ja, frågan har diskuterats tidigare men är inte aktuell Nej, frågan har aldrig diskuterats Bland vilka har frågan diskuterats (exempelvis bland pedagoger, skolledare, styrelse)? (endast svar om ja på fråga 1) Enligt nuvarande bestämmelser har sexåringar rätt att börja i om föräldrarna begär det. Hur bedömer Du att följande påståenden stämmer? Ej relevant, en Förskoleklassen täcker de behov som finns, föräldrarna efterfrågar därför inte start i för sexåringar Föräldrar är inte tillräckligt informerade om möjligheten att låta barn börja som sexåringar och efterfrågar det därför inte Enligt nuvarande bestämmelser får barn tas emot i förskole- klassen före höstterminen det år barnet fyller sex. Kan barn börja förskoleklassen än höstterminsstart hos Er (avser inte t.ex. inflyttad)? Inte relevant, har inte förskoleklass Har Ni som fristående huvudman undersökt/kartlagt föräldrars önskemål om förskoleklasstart respektive grundskolestart? 6.På vilket sätt? (endast svar om ja på fråga 5) Öppet svar 7.Övriga kommentarer/synpunkter om flexibel skolstart 1.Lätt att göra rätt –om förmedling av brottsskadestånd. 2.Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. 3.Metria – förutsättningar för att ombilda division Metria vid Lantmäteriet till ett statligt ägt aktiebolag. 4.Allmänna handlingar i elektronisk form –offentlighet och integritet. 5.Skolgång för alla barn. 6.Kunskapslägesrapport på kärnavfalls- området 2010 –utmaningar för slutförvarsprogrammet. 7.Aktiva åtgärder för att främja lika rättig- heter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhälls- områden. 8.En myndighet för havs- och vatten- miljö. 9.Den framtida organisationen för vissa fiskefrågor. 10.Kvinnor, män och jämställdhet i läromedel i historia. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställdhet i skolan. 11.Spela samman – en ny modell för statens stöd till regional kulturverksamhet. 12.I samspel med musiklivet – en ny nationell plattform för musiken. 13Upphandling på försvars- och säkerhetsområdet. 15.Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. 16.Sverige för nyanlända. Värden, välfärds- stat, vardagsliv. 18.En reformerad budgetlag. 19.Lärling – en bro mellan skola och arbetsliv. 20.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. 21.Bättre marknad för tjänstehundar. 22.Krigets Lagar – centrala dokument om folkrätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Klassdirektivet, Klassförordningen, Olycksutredningsdirektivet, IMO:s olycksutredningskod. 25.Viss översyn av verksamhet och organisa- tion på informationssäkerhetsområdet. 26.Flyttningsbidrag och unionsrätten. 27.Gemensamt ansvar och gränsöverstigande samarbete inom transportforskningen. 28.Vändpunkt – ett ökat intresse för matematik, naturvetenskap, teknik och IKT. 29.En ny förvaltningslag. 30.Tredje inre marknadspaketet för el och naturgas. Fortsatt europeisk harmoni- sering. 31.Första hjälpen i psykisk hälsa. 32.Utrikesförvaltning i världsklass. En mer flexibel utrikesrepresentation. 33.Kvinnor, män och jämställdhet i läro- medel i samhällskunskap. En granskning på uppdrag av Delegationen för jämställd- het i skolan. 34.På väg mot en ny roll – överväganden och förslag om Riksutställningar. 35.Kunskap som befrielse? En metanalys av svensk forskning om jämställdhet och skola 1969–2009. 36.Svensk forskning om jämställdhet och skola. 37.Sverige för nyanlända utanför flykting- mottagandet. 39.Ny ordning för nationella vaccinations- program. 40.Cirkulär migration och utveckling –kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. 41.Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. 42.Med fiskevård i fokus – en ny fiskevårds- lag. 44.Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. 45.Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. 46.Utländsk näringsverksamhet i . En översyn av lagstiftningen om utländska filialer i ett EU-perspektiv. 47.Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. 48.Multipla hälsoproblem bland personer . En systematisk litteratur- översikt om förekomst, konsekvenser och vård. 49.Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. 51.Könsskillnader i skolprestationer – idéer om orsaker. 52.Biologiska faktorer och könsskillnader Ett diskussionsunderlag för Delegationen för jämställdhet i skolans arbete för analys av bakgrunden till pojkars sämre skolprestationer jämfört med flickors. 53.Pojkar och skolan: Ett bakgrunds- dokument om "pojkkrisen". Översättning på svenska av engelsk rapport: Boys and School: A Background Paper on the "Boy Crisis". + Engelsk rapport. 54.Förbättrad återbetalning av studie- skulder. –en strategi för romer i . 57.Effektivare planering av vägar och järn- vägar. 59.Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. 60.Ett utvidgat skydd mot åldersdiskrimi- nering. 61.Driftskompatibilitet och enheter som ansvarar för underhåll inom EU:s järn- vägssystem. 62.Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. 63.EU:s direktiv om sanktioner mot arbets- givare. "Se de tidiga tecknen" – forskare reflekterar över sju berättelser från förskola och skola. 65.Kompetens och ansvar. 66.Barns perspektiv på jämställdhet i skola. 67.I rättan tid? Om ålder och skolstart. Lätt att göra rätt – om förmedling av brottsskadestånd. Ett samlat insolvensförfarande – förslag till ny lag. Allmänna handlingar i elektronisk form – offentlighet och integritet. [4] Partsinsyn enligt . Kriminella grupperingar – motverka rekrytering och underlätta avhopp. [24] En ny förvaltningslag. [29] Mutbrott. Cirkulär migration och utveckling – kartläggning av cirkulära rörelsemönster och diskussion om hur migrationens ut- vecklingspotential kan främjas. Mål och medel – särskilda åtgärder för vissa måltyper i domstol. Förbud mot köp av sexuell tjänst. En ut- värdering 1999–2008. Underhållsskyldighet i internationella situationer – Underhållsförordningen, och Haagprotokoll + Bilagedel. EU:s direktiv om sanktioner mot arbetsgivare. En mer flexibel utrikesrepresentation. Krigets Lagar – centrala dokument om folk- rätten under väpnad konflikt, neutralitet, ockupation och fredsinsatser. Viss översyn av verksamhet och organisation på informationssäkerhetsområdet. Första hjälpen i psykisk hälsa. Ny ordning för nationella vaccinations- program. Kompensationstillägg – om ersättning vid försenade utbetalningar. Händelseanalyser vid självmord inom hälso- och sjukvården och . Förslag till ny lag. Alkoholkonsumtion, alkoholproblem och sjukfrånvaro – vilka är sambanden? En systematisk litteraturöversikt. Multipla hälsoproblem bland personer En systematisk litteraturöversikt om förekomst, konsekvenser och vård. [58] Kompetens och ansvar. Upphandling på försvars- och säkerhets- området. En reformerad budgetlag. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt – från strategi till handling för e-förvaltning. Så enkelt som möjligt för så många som möjligt. Under konstruktion – framtidens e- förvaltning. Skolgång för alla barn.