sou · GYB328 · 2010-04-29 00:00:00 — Teknikdelegationens uppdrag är kortvarigt, varför man bör satsa på en insats som sedan kan övertas av andra aktörer. 5.Enklare att genomföra och utvärdera: Aktiv valpåverkan riktas per definition in på ett aktuellt val för en specifik målgrupp. Det gör det både enklare att genomföra kampanjen och att utvärdera den för framtida lärdomar. 2.4Att påverka gymnasievalet i riktning mot naturvetenskap och teknik Två av de viktigaste valsituationerna som ungdomar står inför är valet av yrkesinriktning och valet av eventuella högskolestudier. För båda dessa är valet av gymnasieprogram avgörande. Kan Teknikdelegationen med rimliga kommunikationsinsatser påverka ungdomars generella attityder till teknik och natur- Med stor sannolikhet inte. Däremot är det sannolikt att Teknikdelegationen kan få niondeklassare att i högre grad välja ett gymnasieprogram som under utbildningens gång i sin tur kan påverka dem att välja tekniska eller naturvetenskapliga yrken . Kampanjens uppgift blir då att övertyga elever i nionde klass att välja ett visst gymnasieprogram. De två som är aktuella är teknikprogrammet, TE, och naturvetenskapsprogrammet, NV. Båda ger bred behörighet till vidareutbildning inom det naturvetenskapliga och/eller tekniska området. TE-programmet ger dock totalt sett något sämre behörighet. Programmen uppfattas också som mycket olika – de har olika image – och beskrivs helt olika av gymnasieskolorna. De gruppdiskussioner vi genomfört med niondeklassare inför kampanjstarten visar att de oavsett programval värderar möjligheten att lyckas i livet och att göra vad man vill. Medan TE-programmet i detta perspektiv har en mer fokuserad inriktning mot konstruktion, design och teknik så beskrivs NV-programmet som det bredaste teoretiska programmet för studiemotiverade elever. TE-programmens image är också att de är just mer tekniska och därför begränsande, medan NV-programmen uppfattas som framförallt studiekrävande och pluggiga. Statistik visar (källa: SCB//09) att elever från TE- och NV-programmen i hög grad väljer att läsa vidare efter gymnasiet och att en hög andel av dessa väljer naturvetenskapliga eller tekniska högskoleutbildningar. Samhällsvetenskapsprogrammet, inklusive ekonomisk inriktning, är också en bred studieförberedande utbildning, men ger däremot inte behörighet till flertalet av dessa högre utbildningar. Varför väljer då studiemotiverade elever och vad skulle kunna få dem att i stället välja TE- eller NV-pro- grammen? Många väljer SP för att det anses leda till ett yrkesliv där man lyckas i karriären (framgång), får arbeta internationellt, med aktuella samhällsfrågor (aktualitet) och med människor (socialt). TE- och NV-programmen anses inte i lika hög grad leda till sådana yrken. 1.Att få SP-väljare att bli TE-väljare förutsätter antingen att de intresseras för teknik i högre grad och/eller att man förändrar TE-programmets image som smalspårigt. 2.Att få SP-väljare att bli NV-väljare förutsätter att man lyfter fram NV-programmets bredd och/eller förändrar dess negativa image som alltför arbetskrävande. Kampanjen bör av effektivitetsskäl fokuseras på en av dessa uppgifter. Eftersom TE-programmets styrka också är dess begränsning för SP-väljare är det bedömningsvis en svårare uppgift att locka över elever dit. NV-programmet har en mer tydlig vinst-kostnadskalkyl: valfrihet/bredd har en kostnad i form av arbetsinsatser. Då vi inte vill devalvera NV-programmets image genom att beskriva utbildningen som enkel, är det mer effektivt att fokusera kampanjen på NV- programmets viktigaste fördel för målgruppen: att behålla sin valfrihet och möjligheten att göra vad man vill. har de flesta inte klart för sig vad de senare vill göra i yrkeslivet. Möjligheten att slippa stänga dörrar och därmed minska sin valfrihet värderas högt. Utmaningar är de svårigheter eller problem som kan uppstå under ett kommunikations- eller kampanjarbete. Att definiera de viktigaste utmaningarna påvisar inom vilka områden de viktigaste strategierna behöver arbetas fram. 3.1TE-programmet är smalt och otydligt, ordet teknik nästan avskräckande Många unga vet inte vad en teknisk gymnasieutbildning innebär. Den erfarenhet de har från teknikämnet i skolan hjälper ofta inte för att förtydliga vad det innebär att studera teknik, och skolan har ofta problem med att koppla den vardagsteknik de unga är mycket välbekanta med till studier i ämnet. Följden är att TE-programmen på gymnasiet av många elever betraktas som artskilt och mycket annorlunda jämfört med gymnasiets övriga teoretiska program. 3.2NV-programmet har rykte om sig att vara svårt och arbetskrävande, till och med nördigt Bilden av NV-programmet är att det kräver mycket av eleven. Där samhällsvetenskapsprogrammet antas ge utrymme för diskussion och filosoferande antas NV-programmet till stor del bestå av inläsningsämnen som matematik och fysik. Många femtonåringar uppfattar också NV som nördigt och tråkigt, och något som leder till isolerade yrken i laboratorium. 3.3Målgruppen lyssnar inte på myndigheters kommunikationsförsök Niondeklassare lyssnar inte gärna på myndigheters/vuxenvärldens försök att förklara hur viktiga saker är. Att som Teknikdelegationen gå ut och informera 15-åringar om vikten av att läsa teknik och naturämnen på gymnasiet för att sedan bli ingenjörer, är därför mest troligt föga framgångsrikt. Unga är uppvuxna med reklambudskap, och ständigt utsatta för ett informationsflöde som primärt riktar sig till dem som konsumenter. De analyserar reklam och information i högre grad än tidigare generationer, och har en starkt kritisk inställning till de budskap som förmedlas samt till vem de förmedlas av. Avsändarens roll och trovärdighet är därför avgörande för kommunikationens framgång. 3.4Kritik från andra aktörer kan förlama kampanjarbetet Om någon starkt börjar kritisera Teknikdelegationens arbete kan det innebära avbräck för kampanjarbetet, oavsett om kritiken är befogad eller inte. Det kan bli besvärligt för Teknikdelegationen, och medföra att mycket energi går åt till att försvara och förklara insatserna istället för att arbeta vidare. TE-programmet är smalt och otydligt, ordet teknik nästan avskräckande. Prata om NV-programmet. av de projekt som syftar till att öka intresset för teknik proklameras att teknik är roligt. Men i det här sammanhanget är teknik i sig otydligt och sätter upp hinder. NV-program- met är ett enklare val för elever utan teknikintresse, och har därför störst potential att rekrytera SP-elever. Kampanjen bör därför fokusera på att få fler att välja NV-programmet. Det centrala blir själva valet, inte uppskattningen av teknik eller naturvetenskap. Ämnena i sig blir inte begrepp som ska användas i kampanjarbetet. 4.2Byt erbjudande till frihet att göra det man vill NV-programmet har rykte om sig att vara svårt, arbetskrävande och nördigt. Hitta argument för de studiemotiverade. Byt erbjudande från teknik och naturvetenskap är kul till frihet att göra det man vill; NV-programmet ger den bredaste utbildningen och behörighet till flest högskoleutbildningar. Fokus på ämnena lockar redan intresserade. Frihet att göra vad man vill i livet appellerar till alla, varför fokus ska läggas på just valfriheten. 4.3Avstå från formell avsändare Målgruppen lyssnar inte på myndigheters kommunikationsförsök. Att Teknikdelegationen inte är den bästa avsändaren för information till 15–16-åringar är närmast självklart. Att istället arbeta med ett annat avsändarnamn eller en helt egen profil är förmodligen den bästa lösningen. Det finns bra exempel på tidigare statliga kampanjer riktade mot ungdomar, med egen eller ingen avsändare. Använd förebilder, på ett sätt som inte rimmar med målgruppens fördomar. Målet är att slå hål på bilden av att bara plugghästar och nördar går NV. Använd mediekanaler som inte associeras med plugg, som ytterligare ett sätt att se till att vuxenvärldens budskap och förmaningar inte blir ett hinder för argumentationen. 4.4Ta fram en partnerstrategi Kritik från andra aktörer kan förlama kampanjarbetet. Bli vän med några och hjälp andra, men informera samtliga. Teknikdelegationen bör ha beredskap för kritik från exempelvis andra projekt och från gymnasieskolor. 5 Projekt att samarbeta med Teknikdelegationen bör hitta samarbetspartners och utbyta erfarenheter med andra projekt och satsningar. Både för att få kunskap och möjligheter att få stöd för kampanjverksamheten och skaffa sig vidareinformatörer. Med hjälp av en kampanjplattform formas varumärke, budskap, argument och tonalitet till något som engagerar målgruppen. Även ingångar till medieval ingår. Kampanjplattformen är det sista steget i det övergripande strategiarbetet. Ett varumärke eller avsändare gör kampanjens argument trovärdiga och sätter budskapet i en kontext. Det binder även samman kampanjens olika delar och skapar igenkänning. Teknikdelegationen är inte en självklar avsändare. Varumärket är okänt och semantiken i namnet appellerar inte till den målgrupp vi vänder oss till. Ordet delegation är främmande och teknik är inte kopplat till det vi vill få målgruppen att göra. Istället bör det skapas en avsändare som är närmare förknippad med det faktiska gymnasievalet. av de befintliga projekten proklameras att teknik är roligt. I vår kampanj fokuserar vi på att få fler att välja NV- programmet på gymnasiet. Det centrala är att de genomför själva valet, inte att de uppskattar teknik eller naturvetenskap. Att välja gymnasieutbildning kan påverka hela det kommande yrkeslivet. Ett stort beslut när man är , och en av få gemensamma nämnare för hela målgruppen. Oavsett intressen eller favoritämne i skolan delar alla samma förutsättning; att behöva göra ett viktigt val som påverkar ens framtid. Kampanjen ska underlätta det valet. Många femtonåringar saknar ett tydligt yrkesmål, och vill därför gå en så bred utbildning som möjligt för att kunna skjuta beslutet framför sig. Det är den målgruppen vi vänder oss till. För att sälja in något behöver man ett unikt erbjudande: i det här fallet NV-programmet som ger den tveklöst bredaste utbildningen och därmed behörighet till flest högskoleutbildningar. Det vi erbjuder är alltså att göra vad man vill, resten av livet. Relationen mellan målgrupp och varumärke har många likheter med dem mellan människor. Ett levande varumärke som visar mänskliga karaktärsdrag är lättare att relatera till än ett varumärke utan mjuka värden. Kärnvärderingar påverkar hela kommunikationens uttryck och tonalitet. Den personlighet som målgruppen möter i kampanjen ska tilltala målgruppen och kännas viktig. Viktigt för målgruppen är t ex att lyckas ekonomiskt och att bidra till ett större mål. Gemensamt är betydelsen av att lyckas och nå framgång, men också osäkerhet kring hur det kan gå till. Därför söker målgruppen råd från en tänkt auktoritet, t ex en äldre kompis med erfarenhet. Detta ger kärnvärderingar som: ERFAREN – UNG – OBUNDEN. NV uppfattas av många som ett val bara för dem som är beredda att lägga stora delar av sin fritid på studier. Många avskräcks av detta och väljer istället SP utan att förstå vilka avkall de gör på sin framtida valfrihet. Kampanjen måste därför förmedla att NV handlar mer om valfrihet än om hårda studier. Det behöver inte vara uttalat utan kan meddelas med hjälp av tonalitet, formspråk och medieval. 6.5Varför gör vi kampanjen? Kampanjens syfte är att få fler blivande gymnasister att välja NV- programmet. 6.6Vilka talar vi till? Cirka 100 000 15-åringar väljer gymnasieprogram . Av dessa brukar ca 30 000 välja ett samhällsvetenskapligt program. 6.7Vad säger vi till dem? Valfrihet genom NV är det primära budskapet. Hur budskapet formuleras är avgörande för kampanjens framgång, och bör anpassas till målgruppens värderingar. Det sekundära budskapet är att NV inte är för svårt, för pluggigt eller för tidskrävande. Detta kan förmedlas genom tonalitet och media/budskapsbärare. 6.8Var når vi dem? Avsändaren och kampanjen associeras starkt med det media och den kontext den befinner sig i. Budskapet att NV inte är för svårt kräver att kampanjen syns i rätt sammanhang – utanför miljöer som signalerar skola och plugg. Kampanjen bör representeras på Internet. Målgruppen rör sig vant online och använder sökmotorer och Internetforum för att få fördjupande information. Konventionell media som passar budskapet är exempelvis ungdomsinriktade TV-kanaler. 6.9Vad vill vi att de ska tänka? Den som står inför sitt gymnasieval ska... ...veta: att NV erbjuder bredast utbildning ...känna: att NV inte är för nördigt 6.10Vad vill vi att de ska göra? Med den nya kunskapen ska målgruppen aktivt välja NV-pro- grammet som sitt första val, för att därigenom bredda sina framtida möjligheter (och i förlängningen skjuta upp sitt yrkesval). 1.Av 15 000 NV-väljare ska fler än normal fluktuation ha valt NV, dvs. ca 1 500 elever. Dessa ska ha kommit från SP- programmet i huvudsak och inte från TE. 2.Av 30 000 potentiella SP-väljare ska således 1 500, eller , välja NV. aktiviteter i medier som målgruppen konsumerar. annonser, programsamarbeten. synliggöra kampanjen för andra viktiga intressentgrupper. Civilingenjörsexamen uppnås efter att studenten fullgjort kursfordringar om 300 högskolepoäng. För civilingenjörsexamen skall studenten visa sådan kunskap och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som civilingenjör. För civilingenjörsexamen skall studenten -visa kunskap om det valda teknikområdets vetenskapliga grund och beprövade erfarenhet samt insikt i aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete, och -visa såväl brett kunnande inom det valda teknikområdet, inbegripet kunskaper i matematik och naturvetenskap, som väsentligt fördjupade kunskaper inom vissa delar av området. För civilingenjörsexamen skall studenten -visa förmåga att med helhetssyn kritiskt, självständigt och kreativt identifiera, formulera och hantera komplexa frågeställningar samt att delta i forsknings- och utvecklingsarbete och därigenom bidra till kunskapsutvecklingen, -visa förmåga att skapa, analysera och kritiskt utvärdera olika tekniska lösningar, -visa förmåga att planera och med adekvata metoder genomföra kvalificerade uppgifter inom givna ramar, -visa förmåga att kritiskt och systematiskt integrera kunskap samt visa förmåga att modellera, simulera, förutsäga och utvärdera skeenden även med begränsad information, -visa förmåga att utveckla och utforma produkter, processer och system med hänsyn till människors förutsättningar och behov och samhällets mål för ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar utveckling, -visa förmåga till lagarbete och samverkan i grupper med olika sammansättning, och -visa förmåga att i såväl nationella som internationella sammanhang muntligt och skriftligt i dialog med olika grupper klart redogöra för och diskutera sina slutsatser och den kunskap och de argument som ligger till grund för dessa. För civilingenjörsexamen skall studenten -visa förmåga att göra bedömningar med hänsyn till relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska aspekter samt visa medvetenhet om etiska aspekter på forsknings- och utvecklingsarbete, -visa insikt i teknikens möjligheter och begränsningar, dess roll i samhället och människors ansvar för hur den används, inbegripet sociala och ekonomiska aspekter samt miljö- och arbetsmiljöaspekter, och -visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens. Självständigt arbete (examensarbete) För civilingenjörsexamen skall studenten inom ramen för kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete (examensarbete) om minst 30 högskolepoäng. För civilingenjörsexamen skall också de preciserade krav gälla som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna examensbeskrivning. Högskoleingenjörsexamen uppnås efter att studenten fullgjort kursfordringar om 180 högskolepoäng. För högskoleingenjörsexamen skall studenten visa sådan kunskap och förmåga som krävs för att självständigt arbeta som högskoleingenjör. För högskoleingenjörsexamen skall studenten -visa kunskap om det valda teknikområdets vetenskapliga grund och dess beprövade erfarenhet samt kännedom om aktuellt forsknings- och utvecklingsarbete, och -visa brett kunnande inom det valda teknikområdet och relevant kunskap i matematik och naturvetenskap. För högskoleingenjörsexamen skall studenten -visa förmåga att med helhetssyn självständigt och kreativt identifiera, formulera och hantera frågeställningar och analysera och utvärdera olika tekniska lösningar, -visa förmåga att planera och med adekvata metoder genomföra uppgifter inom givna ramar, -visa förmåga att kritiskt och systematiskt använda kunskap samt att modellera, simulera, förutsäga och utvärdera skeenden med utgångspunkt i relevant information, -visa förmåga att utforma och hantera produkter, processer och system med hänsyn till människors förutsättningar och behov och samhällets mål för ekonomiskt, socialt och ekologiskt hållbar utveckling, -visa förmåga till lagarbete och samverkan i grupper med olika sammansättning, och -visa förmåga att muntligt och skriftligt redogöra för och diskutera information, problem och lösningar i dialog med olika grupper. För högskoleingenjörsexamen skall studenten -visa förmåga att göra bedömningar med hänsyn till relevanta vetenskapliga, samhälleliga och etiska aspekter, -visa insikt i teknikens möjligheter och begränsningar, dess roll i samhället och människors ansvar för dess nyttjande, inbegripet sociala och ekonomiska aspekter samt miljö- och arbetsmiljöaspekter, och -visa förmåga att identifiera sitt behov av ytterligare kunskap och att fortlöpande utveckla sin kompetens. Självständigt arbete (examensarbete) För högskoleingenjörsexamen skall studenten inom ramen för kursfordringarna ha fullgjort ett självständigt arbete (examensarbete) om minst 15 högskolepoäng. För högskoleingenjörsexamen skall också de preciserade krav gälla som varje högskola själv bestämmer inom ramen för kraven i denna examensbeskrivning. Statistiken över pekar på att högskoleutbildade generellt har klarat sig bättre undan arbetslöshet och påverkats mindre av konjunktursvängningar än grupper med lägre utbildningsnivå. Statistiken skiljer sig dock åt mellan utbildningsgrupperna, och det är ofta skillnad mellan nyutexaminerade och yrkeserfarna.1 När det gäller nyutexaminerade, hör kategorin tekniskt utbildade till dem som haft allra lättast att etablera sig på arbetsmarknaden.2 Även den har märkt av lågkonjunkturer, t.ex. under IT-sektorns krisår , men i mindre utsträckning än flertalet andra utbildningsgrupper. Detta är ett gott resultat inte minst med tanke på gruppens storlek. I de utbildningsgrupper, såsom läkare och logopeder, som har haft ännu lättare att etablera sig, har antalet examinerade varit betydligt mindre. Inom gruppen tekniskt utbildade har det skiftat vilka inriktningar som haft lättast respektive svårast att etablera sig. Noteras kan att civilingenjörer genom hela tidsperioden har haft lättare att få sitt första jobb än vad högskoleingenjörer haft. Detta går tvärtemot prognoserna som länge identifierat högskoleingenjörer som den primära bristgruppen. Det är i linje med tendensen att personer med längre utbildning har en starkare position på arbetsmarknaden.3 1Jämför SCB Arbetskraftsbarometern , s. 13-15 med (2009) Unga akademikers arbetslöshet och etableringsproblem. 2Högskoleverket Rapport 2009:28 R, s.44–46. Arkitektutbildningen är ett undantag inom det tekniska området där nyutexaminerade haft svårt att få arbete. Till tekniska utbildningar räknas i det här fallet samtliga ingenjörsutbildningar samt utbildningar inom lantbruk och skogsbruk. För att räknas som etablerad på arbetsmarknaden ska personen vara sysselsatt det aktuella året samt ha en arbetsinkomst som överstiger Dessutom krävs att det inte finns några händelser som indikerar arbetslöshet (på hel- eller deltid) eller några händelser som indikerar att personen har varit föremål för arbetsmarknadspolitiska åtgärder. 3Högskoleverket Rapport 2009:12 R, s. 66. För en analys av högskoleingenjörernas ställning på arbetsmarknaden, se Ingenjörer behöver ingenjörer - Statistiska brottstycken om ingenjörer och teknikutbildning, Rapport 2009:12 R, s. 66. Den grupp som kategoriseras som naturvetenskapligt utbildade är heterogen. Statistiken visar också att det har varit olika svårt för olika utbildningsgrupper att etablera sig . Exempelvis hade gruppen som slutförde en yrkesutbildning med koppling till vårdsektorn, dvs. biomedicinska analytiker, apotekare och receptarier, en särskilt god arbetsmarknad under 1997-2002 varefter etableringssiffrorna började peka nedåt.4 Likaså hade de som avslutade en yrkesutbildning inom skog- och lantbruk lätt att få arbete efter examen , varpå situationen försämrades något för att sedan åter förbättras.5 När det gäller naturvetenskapligt utbildade med generell examen visar statistiken att de hade relativt lätt att få sitt första arbete men har fått det svårare därefter. Över lag har denna kategori haft svårare att etablera sig på arbetsmarknaden än andra stora utbildningsgrupper med generell examen såsom ekonomi-, vård- och teknikutbildade. Snarare har deras etableringsmönster liknat samhällsvetarnas. Andelen naturvetare med svag ställning på arbetsmarknaden har också varit förhållandevis hög.6 Det finns också statistik som beskriver utvecklingen på arbetsmarknaden genom att följa arbetsgivarnas rekryteringsbehov . Här stämmer SCB:s Arbetsmarknadsbarometer väl med tendenserna i etableringssiffrorna. uttryckte arbetsgivarna ett relativt stort behov av tekniskt utbildad arbetskraft, med betoning på yrkeserfarna. Efter efterfrågefallet i perioden , som var tydligt inom många inriktningar (elektronik/data, teknisk fysik, industriell ekonomi, maskin/fordon/ farkost m.fl.) återhämtade sig området bra.7 Inom kategorin naturvetenskapligt utbildade har olika inriktningar varit olika efterfrågade. Fysiker har haft en förhållandevis god arbetsmarknad, bl.a. beroende på att antalet utbildade fysiker har minskat. Däremot har kemister och, i synnerhet, biologer haft jämförelsevis svårt att etablera sig. I Arbetskraftsbarometern har arbetsgivare kontinuerligt rapporterat om god tillgång på nyutexaminerade biologer, och konkurrensen om jobben har varit påtaglig. Också för yrkeserfarna biologer visar statistiken på en relativt kärv arbetsmarknad.8 4Högskoleverket Rapport 2009:28 R, s. 47-48, s. 51-52. 5Högskoleverket Rapport 2009:28 R, s. 54-56. 6Högskoleverket Rapport 2008:35 R, s. 30. 7SCB Arbetskraftsbarometern , s. 25-38. 8SCB Arbetskraftsbarometern , s. 39-41. Ett annat mått på arbetsmarknadens efterfrågan är sysselsättningsstatistiken, som även den brukar delas in i breda kategorier.9 Här visar uppgifter från om att andelen arbetslösa i kategorin naturvetenskap, matematik och data har varit ungefär lika stor som genomsnittet, medan andelen arbetslösa i kategorin teknik och tillverkning varit lägre än genomsnittet. Figur Andel arbetslösa per utbildningsinriktning –2009 Statistiken över andelen ersättningsfall från Akademikernas Erkända Arbetslöshetskassa (AEA) visar att medlemmar i (med undantag ) kontinuerligt har haft lägre andel ersättningsfall än genomsnittet AEA-medlemmar, medan medlemmar i kontinuerligt har haft en högre andel.10 Att fackförbundens statistik skiljer sig från SCB:s beror bl.a. på att många nyutexaminerade inte är med i fackförbunden. 9Det finns metodsvårigheter med att gruppera arbetslöshet efter utbildningsinriktning, se Rapport 2005:46 R, s. 21-23, 59-61 för en problematisering. 10I Naturvetarna ingår de tidigare , och Skogsakademikerna. I Ingenjörer ingår de tidigare och . Andel ersättningsfall från arbetslöshetskassan AEA: Ingenjörer, samt AEA totalt När det gäller forskarutbildades arbetslöshet visar statistiken att disputerade inom biologi, miljövetenskap, fysik, kemi, geovetenskap och data hör till de forskarutbildade som haft högst andel arbetslösa.